1388 



CejnS wotSÍ s tenk.iu a křelikau (papfrák), konečao 7. riibiny uŽ na 

 stroinCse wylupiijící a padající (wyruUáky, wyrut)Ci', luSťáky, wýlupky). 

 Listy a riibiny zelené zapáchají, obzwlástií třeny jsaiice, silně, 

 kořeonS, chutnají hořce, ostře a trpce; rubiny zelené, na wzduchii 

 Černají a prsty na delší Cag hnědí; potřebuji se tedy k barweni 

 na Cerno a hnědo ; též w lékařstwí proti hiistáin, wyraženináin, wře- 

 dům. Lýko ol)zwláštS jest ostro a počištuje. Nezralé owoce se na- 

 kládá do cukru s kořením a jí se co laliůdka, nebo s lihem a 

 dáwá rosolku oředjowau. Polozralé nakládají Francauzowé do octa 

 (cerneaux). Jádra zralého owoce ale po stole se jedí, pokud se da- 

 jí laupati, pak usušené náleží u wodě inoCiti, protože slupka jest 

 welini trpká. Z nich dobýwá se wýborný olej, jenž na jídla se bere a 

 rychle wysýchaje kmalowání se potřebuje; též w lékařstwí jest uii- 

 tečen. Dříwí ze kmenu nahnSdIé, pěkně merhowané potřebují tru- 

 hláři a hlawně dělají z něho násady k ručnicem. Z kořene dělají 

 pčkué hebké holi. 



O. černý. J. nigra Lin. Jacq. rar. t. 191, Michx. 

 arb. 1. 1. I. Slrom 60 — 70' zwýší ; kmen třebas 20' w 

 obwodu tlustý, s korau černawě linědau ; vvělwe skoro 

 rownowážné, dlauhé dělají koš obšírný; listy peřené z 

 15 — 2 1 lístkůw wejčitokopinatě přísrdčilých, pilowaiiýcli, 

 na rubu pýřitých; jehnědy samčí jednoduché, ojedinělé, 

 odwislé ; kvvěty samicí na rozhách konečné ; owoce uc- 

 liké, skoro kulowaté, asi 6" w obwodu , rublna swra- 

 skalohrbolatá, černawé zelená ; ořech se skořápkau co 

 kost twrdau, hranatau, hluboce brázdowanau. — W 

 Americe sewerné na půdě hluboké, aurodné. Kwěte w 

 kwětnu. 5- 



Dříwí jelio tmawě hnědé jest pewnější a pěknější nežli našiu- 

 ského, a wáží se jako maliagonowé; potřebuje se jako našinské. Je- 

 likož strom ten nejtužší zimy snáší a spěšně roste, zasluhowalby u 

 nás místo w lesech. Jádra nejsau welmi chutná, zato bojaooiejná; 

 náleží je ale kladiwem z ořechu wyraziti. 



O. popclawý. J. cinerea Liru Jacq. rar. 1. 392 Michx, 

 arb. 1. t. 2. Strom zwýší 50', kmen 8 — 10' w obwodu; 

 kůra šediwá; wětwe skoro rownowážné, dlauhé dělají 

 koš welmi obšírný, weliký a přehustý; listy peřené z 

 I.Ť — n líslkinv wejčito- nebo podlauhlok®pinatých, seda- 

 wých, zubatých, dole záokrauhlých, na rubu lepkawě 

 huňatých ; jehnédy samčí wálcowité, jednoduché, í — 5" 

 dlauhé; kwěty samicí konečné; blizny nachowé ; owo- 

 ce wejčítoelipsowité, na konci hrbolaté, lepkawohuňaté, 

 na stopkách 2 — 3" dlauhých? ořech přetwrdý, jako o- 

 woce wyhlížející, zakončily, hluboce brázdowaný; jádro 

 tlusté, welmi olejnaté, spěšně žluknaucí. — VV studeněj- 

 ších končinách Ameriky sewerné z Kanady až do Wir- 

 ginic. Kwěte w dubnu a kwětnu. 5 ♦ 



Dříwí není tak pěkné jako předešjélio, ačkoli taktéž se potře- 

 buje. Skořápka twrdá; jádro newalné chuti dobrý žír pro swiíiskýr 



