1400 



duh korkovv}', korkodub. Podobá se wclnii Čcawině, 

 snadné alo se ru/e/ná koruu tluslau, ro^sedalau, liau^ 

 bowitau, kurkcrn, korkaii, diiwím pantofluwijin (Kork) na- 

 zwanau, která za jistý počet rokůw sama sebau puká, 

 otupuje se a čerstwau nahrazuje, jeslU už dříwe nebyla 

 &ňala. Obyčejně wždyeky po 10 letech se sníuiá, při 

 čemž ale lýko nesují se poruiili ; zwýší jest 30 — 40'! 

 listy wždy zelené, wejčilopodlauhlé, nerozdělené, hroli- 

 lopilowané nebo cele', tupé, kožovvité, na rubu plsfna- 

 lé, dole málo w řapík zaužené, což nikdá u česwiny ; 

 žaludy krátkostopkaté, wejčitoelipsowité , jejichž luísky 

 přitlačené a střechowilě šupinaté. — ÍNa suchoparich 

 křemcnitých vv Lewantu, w Africe sewcrné a Eivropo 

 jižné. Kvvéle vv kvvétnu. 5 • 



Dřťwí plutowé i)otretjiijí tesaři a trijlilápi ; imisí se ale diráaiti 

 před powetříiii, jelikož jelio proiiiěnami brzo porušení bere. Kůry 

 zbaweué jest předoliré paliwo. Korek ale čili korka, pantollowé ilre- 

 wo jeho jest nejužiteonŠjsí Částka ; řezají z nelio zátky, podešwe a 

 Špalíčky ija sítě rybářské; we wlasli jeho dělají z uělio talíře, ko- 

 flíky, lžíce; též dělají z iiělio příprawu k snadnějšímu piawáiií na 

 způsoli kazajky nebo pásu. Fodues jako za starodáwna wkládaif lu- 

 peny z něho udělané do zininf olniwi. W některýcli díledi Hispa- 

 iiie kryjí jím střechy. Pálíce jei w zawrené nádobě shotuwují čerň, 

 ježto spnnielskau slowe. W Španielí h jedí žaludy plutowé pe- 

 dené jako kaštany, jelikož jsuu sladký a laiiodny. 



D. zelcnaivij. Q. virens Miclix. qucrc. t. 10. II. — 

 arb. 2. /. II. Strom zwýší 40 — óO', kmen nejdolcji ob- 

 jemu 4 — Gstrewíčného ; rozhy oblé, z popela»va hnědé; 

 listy králkořapíkalé, j dno — nebo půldruhapalečné, pře- 

 zimující, kožovvité, kopinalé, nejcelejší, po kraji ochlí- 

 pouté, dole tupé, na konci ostré, síťkowanožebernaté, 

 na líci lesklé, na rubu hustě hwězduatopýrité ; na nda- 

 dých stromech listy zhruba zubaté, na dospělých ale 

 nejcelejší 5 žaludy podluhowaté, vv misce čihowilé, zkrá- 

 cenošupinalé. — ■ Z Wirginie až do Floridy bhzko mo- 



ře. 5 . 



Dríwt jeho nážluté jest welini celistwo wláknem předrobnjui 

 a preliustýni. Welnii se wáií ke stawění korábůw ; koláři dělají z 

 nělio písty a Špice do kol brykowjch; též shotowují z něho šrauby 

 a palce na kola nil5uská. Kúra předobrá k dubení kůže. 



LÍSKA. CoRYLUá. HaSELSUSS. 



Kwěty samčí na jehnědách strechowitých ; listen 

 každý přikrýwá dwoje okvvěii supinowité, s dolcjškem 

 na něm přirosUé. Tyčinek 8, po 4 na kraji každého 

 okwělí; prašuíky Ipauzdré. Kwěty sajuut na jehnědách 

 malých , hustfi slřechowitě šupinatých ; šupiny dolení 



