1438 



6 — 8" dlauht^ : šupin kosocitvcrcíínycli, tenkyd), nnkon- 

 ci čeřité a wyhlodančí zubaljcli, sláljídli, ocpadawyclM 

 holénky drobné^ I'/?— »2"' dlaulic'*, s křídlem Jkrát del- 

 ším — Na kopcích a wriích Kwropv ai na Alpy a 

 do Loparska, též w seweroé Asii j wšude lesy skládá. 

 Kvvěle w kwětnU a čerwnu. 5 • 



Smrk předůležitý lesnf strum, jehož dř/wí se potřehnie na 

 klá<ly, ptktíii, hite, dužiny pro rozdílné řemeslníky. Co paliwo jest 

 š|ialiicjsí l)orowéli(» ; lioíe silné praská a (iniy slowe prnskntcým; 

 též ulili není tak dobré. Roní ale mnolio pryskyřice Čisté, jež jako 

 ••.orowá dále sé potrebnjtí. Kůra (trífllo) slaiiží k vrydčláwání kůže. 

 Šišky dobrým jsau puliwem. 



Jé bťtdé A. alba MichXi arb. 1* /. 12 Pinus olba 

 IVilld. P. Canadensis IVagenh. 5. /. I. /. 2. Wehni po- 

 dobná předešlé. Slrom sotvra óO' wysoký ; koš \vťln)i 

 prawidelně homolowitý ; listy o polowičku kratší smr* 

 kowýeh, čtyťhranéj zkřiwené, tupaunké^ příjednostranné, 

 bledé zelené nebo namodralé ; kwéty &amčí jako u 

 smrku ; šišky ale na dél rozeh anebo na jejich konci 

 ojedinělé nebo slříčné, někdy po 6—8 přeslenéné : šu- 

 pin obwejčitookraublých, nejcelejších ; holénky 4 " dlau- 

 íié i s křídlem. — W Americe sewerné, studené a 8i- 

 birii. 5- 



Dr/wí potřebuje se na klády, prkcla. Částka wláknatá kořenu 

 dost Iiebká iiioc^ se u wode, aby se oddělila od kůry, pak ji roztr- 

 hují na prameny asi ro brko husí tlusté, napaustejí smolau a po- 

 třebují k dčlání čluniiw (kanotůw). 



J. íertiá. A. nigra Poir, Michx. arb. 1. li. II. Pinus 

 nigra IVilld. haní- pin. 1. t. 27. Téi welmi podobná 

 smrku. [Na dobré půdě dosahuje wýšky 70 — 80 a délá 

 koš prawidelné homolowitý ; lisly jako u předešlých 

 rozpostawené , jsau o polowičku kratší smrkowých a 

 tmafvéji zelené, nežli jedle bílé; kwéty samci jako pře- 

 dešlých ; šišky o polowičku kratší nežli u předešlé, od- 

 wislé, wejcowité, na konci ztenčené, čerwenawé nebo 

 ponafíalowéléí obzwláště zmládí : šupin obwejčitých, tlu- 

 stých, dřewnatých, po kraji zejkovvaných, řeřabatých, 

 přímých. -^ W Americe sewerné chladnější. Kwěte w 

 kwétnu. 5 • 



Dříwí pewné) zpružné, lehké, takže jemu Angličané dáwaji 

 přednost před smrkowým. Američané dčlají z něho wjborné stěžně, 

 rahna a jiné částky korábowé ; též je potřebují truhláři. Hoře silně 

 praská. Rozhy s cukrem surowým nebo s melasau a wodau rtáležitě 

 kwašené slauží k dělání piwa smrkowého (Sprucebeer), jež wůbec 

 se pije doma i na cestách dlauhých, protože prý jest dobro proti 

 kiirdčjím. 



J. heinlockd. P. canadensis Michx, arb. \> 1. 13. Pi- 

 nus canadensis Z^m. Lamb, pin. 1. t. 23. Slrom zwýši 



