m. 1439 



60 — 80'; kmen dole w ohwotlu fi — 9'f listy čárkowitá, 

 ploclu', lupé, ó — 6" dlíjulie, pi-eziímijící, lesklé na líci 

 tinawS zelené, na rubu ninohein bledší nebo pobělawe- 

 lé, roztraušenodwojradé ; kwěty sauičí ú/.labíčkowé, po- 

 dobné jcbnědám přek laikem, zakulalélým ; jehnědy sa- 

 micí na konccch rozhowýcb » šišky drobné, Ipalečné, 

 solwa lislu delší, wejcowité, čerwcnawé nebo popelawé, 

 odxvislé, složené ze šupin nemnobych, zaokraubl} di, 

 nejcelejšícb. — Na úbočích kopcůw podlé řek w Ame- 

 rice sewcrné studenější. 5» 



Dřfwí její jest welmi špaloo, jelikož na i)owřtrí brzo poni- 

 Sení bére. Nejužitečnější jest kuru k wjilčiáwúní kiiže. Z ruzcb 

 též dělají piwo jedlowé. 



/. obecná* A. vulgaris Poťi: A. pectinata Decand. 

 A. mas lilak. í. 203. P. l'icea Lin. FL. dan. t. 138. PUnk 

 t. G82. Jedle Mat. Háj. 203. B. ~~ fFcL 2(i. C. Jedle. 

 Strom jměním a w^škau smrku podobný; kůra šediwái 

 dosti hladká, pak se laupající; listy patrné dwojíadé, 

 hrebenovvité, čárkowiié, ploché, nu konci wyříznuió, na 

 líci imawč zelené a lesklé, na rubu nelesklé, se dwěma 

 éárkama na dél mezi krajem a žilau ; kwěty samčí jako 

 smrkowé ; jehnědy samici poboční, na smítcích kosir- 

 balostřechowité, s piíkrywkami bledě zelenými, dlauzo 

 zakončilými ; šišky příme, příwálcowiié, tupé, ó — 6" dlau- 

 hé : šupin pewně přitlačených, kratších nežli příkrywky, 

 které jsau zwětšené, na konci podhnuté a zaubkowané, 

 oa přič kosočlwercčné, přelupé, nejcelejší i s holénkami 

 padající a osu nahau zůstawující ; íiolénky přítroj- 

 hrané, 3— i"dlauhé,s křídlem širokýn), dwakrát delším. 

 — Na wrších Lwropy prostřední a Sibirie až k 58" s. 

 š. weliké lesy délá. 5 • 



ťutřebuje se jako smrk. Dř(w( jcdlnwi' leliko.stf, tulioslf a 

 zpruínosti piťwySuje srnrkowti, za to ale jakož i jeho ulilf jest Spát- 

 nějíK paliwo. X jedlo dob^w^ se ristěj.\( terebiiitina (slrusbursk.^), 

 a bílá pryskyřice, ji2 potřfl)UJÍ co kadidlo (Olibunuin sylvestfe). 

 Téi rozliy její dáwají lo do piwa. 



./. pichta* A. balsamea MiU. A. balsamiicra Michx, 

 arb. 1. /. 13. Pinus balsamea Lin. íyimb. pin. I. /. 31. 

 Píchla. Podobá se welmi jedli obecné, takže (mielin a 

 Pallas je obě pomíchali. Nikdú ncdospíwá lakowé \vv- 

 šky jako jedlo ; Msty mají tentýž Iwar a jsau taktéž 

 ruzpostawcnv, lolikožc nejsau lak patrně dwojťa<lé, pro> 

 lože listy hořejší jsau menší a w/staupawé; jehnědy 

 samici příkrywek wejčitých a nikoli podlauhlých ; kwčtií 

 samčích prašníky mají spojidla komolá a nikoli dwoj- 

 rohá jako jedle obočné; šišky mca«í, wcjcowiiuhoinolo- 



91 



