I4Í0 



witó: šupin a příkry^tek pad;tjí(írli. — W studenech 

 krajinách Ameriky sewerné a podlé Fcrrjiio též w Si- 

 birii. Kwěie w kwělnu. 5« 



Od picIUy přichází welini dohry způbob tereliintiny, nazwant- 

 hnnnJslíau anelio bnlsnmem kanadským čili halsnmem ijilenďským^ ač- 

 koli prawý gikadský pocliodf od jiného stromu w jinjch stranádi 

 roslaucího. Pííjeninau inú wůni, taíiže jfin Sibiřané swá ol»jdlí na- 

 pauštějí. W lékařském ohledu oemá přednosti před naSinskaii. 



**) Lisly ojedinřM na rozhách prudlaužeu}cl)j 8Haz» 

 čené na tkrácenjch. 



J. modřín, h- larix ÍMm. t. 785. /. 2. Pinus Larí\ 

 Lin. PalL ross, \. t, I. Larix. Blak. l. 4/7. Dřín Mal. 

 Haj. 24. — JV(l, 27. Modřin, niodrew, sosna, děrec, 

 špatně a chybně dřín. Strom GO— iOOC zwyši í krii.i 

 šerá nebo hnědocerwená, rozííi'dalá ; wěivve doh"i se* 

 hnulé skládají koš honiolowity ; lisly ploché, piížlabko- 

 wilé, přcúzkočárkowiié , ostré, dole zaužené, měkko ze- 

 linné, obak tráwowě zelené, na zkrácených rozhách po 20— 

 40 we swazek směstnané, na prodlaužených ale wzdále- 

 nější wšeslranné, w jeseni padající, \v jaře opět rašící : 

 kwěty samčí před listím se rozwíjející na smítcích po- 

 bočních, překrátkých, kraužkowaných, dole obklícenýrh 

 šupinami mnohými, střechowitymi, n»ázdrowitýnii, re/.a- 

 vvými, pokraji iřcpenalými, kulowatowejčilé, y anebo i ' 

 díauhé, žluté f jehnědy samicí spolu s kvvítím samčím 

 rozwíjející se, mezi nimi rozpostawené, wycházejí na 

 zkrácených rozhách z pupenu listowého, wejcowiié, 5 — 

 6'" dlauhé, brunátné ; šišky přímoodstálé, prodlauženowcj- 

 cowité, li/j" dlauhé: šupin wejčilokosočlwereřných, pře- 

 tupých, príwykrajowaných, na dél brázdovvaných, nino- 

 hem delších nežli pokrywky ; holénky drobné, 2'" dlau- 

 hé, ukončené křídlem širokým, dwakrát delším. — Na 

 horách wyšších Ewropy jižné a prostřední , též Asie 

 prostřední a sewerné. Kwěle w dubnu a kwětnu 5 • 



Modřínové dřívvi welmi trwauliwé: potřebuje se netoliko k sta- 

 w2ní příbytkíiw a korábíiw, anobrž k dělání rozdílného nářadí do- 

 mácího a co paliwo, jakož i uhlí z něho asjíoS zaroweň jest horo- 

 wému. Kuru potřebnjí k wyděláwání kňie. W teplejších krajin:'ich 

 prýští se z něho pryskyřice, z níž dobýwá se ylnret čili ierebitilittit 

 lenótecká čili weneciauská čili moďrhwwA. Tamtéž za čas nejhorčejší 

 prýští se z listí hmota mazawá, hoiisne sladká, numa modřhnuá 

 čili Irignniinská (Manne de Brian^on), druhdy w lékařstwí užití-čná. 

 Kmeny w Sibiři lesním požárem zahřáté prýští na místo pryskyřice 

 klowatinu, již nazýwají uralskau a jako arabskau potřebují co po- 

 trawn, lék a klih. 



J, cedr, A. Cedrus Poir. Larix Cedrus MilL Pinus 

 CedrusjLf/i. Trew. Ehr. /. í — 4 Larix orientalis Duhám. 



