1 ÍÓ3 



t('ho okraulilowejčilc, hoření sedaw^, pocllniililei.>;í a /po- 

 dinau nestejně srdčilau objímající ; jehněJy saméí 

 nirowitowálcowilé na stopce co řapíli dlauiié; jehnedy 

 samicí o polowici kratší, llusiSí ale, zdélí stopek swýcli. 



— W Indii přední \v křowištích wlhkých. '^. 



W Beniialu wřtiJe se sází a jako pVedfSlá dáwá pcpf dlnnhý 

 (Piper longiiin) z kolonií anglickýcli pocliodfrí, kterýž w ledmi %v. 

 fesá a na slunci snsí. W Indii na nifsto jelmřd berau k týmž kon- 

 ' °.m kořen a wftwe na drottno rozkrájené. 



P. dhtnhij. V. lonjjum [{uwph Plenk 1. 26. LÁn. (dílem) 

 Cliavica oíTicinarum il/í,íf. Calu Iripali niicfd. 7. f. li. Keř 

 pnidý, wíjawý, lysý, hrčilv; dolení lirče čili bakuhí 

 jsaii lykodry ; wělwe prauikaté; listy 2 — 3" dlauhé, I " 

 široké, kožowité, docela drobničce proswítawe tečkaté, 

 na rubu bledší, dolení déle rapíkalé, 3 — 5iilé, srdčité', 

 hoření kraišeji rapíkaté, podlauhlejší, na zpodině zac- 

 kranhlcné anebo zaužcné, neslcjnoslranné : stopky je- 

 bnědowé delií řapíku ; jehnčdy samicí krátce wáIco«iié, 

 na konci tensí, 2 — 3" dlauhé. — INa Filippinách, Sun- 

 dách. Kwele w plíšti.5' 



Od tolio pochodí pepř dlauhij z kolonií liollandskýcii, jeliko2 

 ohzwlástě na Žáwč blízko more se sází. Jelinědy na polo zralé s» 

 íťsajf a na slunci siisí. Zap/x-liají si hit- kořením a mají riinf paU-i- 

 wau, prudkau, aromatnau a siluřjJÍ nežli pepř ferný obecný. Harwy 

 J88H Sedoimí-ťlé nebo Sedoskoricowé, wálrowité, vrzlifirii tenřejirí u 

 tupannkéí na stopce smaT^knutooblé. Hobule husté běží we winterli. 

 We wlasti potřebují je na místo řernélio pepře ku kořenční jídel. 

 Zpařeninu z nidi we mnolié wodu pijí proti bolení žaludku ; též jinti 

 xesilují ocet na salát: nechajíce je we wodi- se kwasíti, dobýwají způ- 

 sob pálenky. U nás drnhdy w lékařstwi býwaly užite{:né. We wlasti 

 potřebuji také kořen toho kře proti nadýmání. 



P, jfsifříocas. P. Siriboa Lin, Siriboa fímuph .'». /. 

 1 1 (. Keř po stromech se pnaucí a kořenující r wětwc 

 brázdowané, hranatc ; listy srdčitopodlauhlé, zakončilét 

 přiscdmižilé, lysé, O" dlauhé, 2^1^' široké { řapík i/?po* 

 lečnýt jehnSdv wyhlížejí jako ocas ještěrčí, co ruka 

 dlauhé, a malík tlusté, na stopce dwakrát delší řapíku. 



— W Indii wyrhodní. '^. 



Jehnedy se žwýkaii, jíiauce ale fnz« horké íenau krew ku hlawS, 

 P. opojní). P. methvsiicum lutrst. Koř (í' wvsoký, 

 rozsorhaný; li.sty srdčité, zakončilo, mnoho/.ilé ; jt;hr»é(íy 

 iiř.labičkowé, ojcdinélé, nojkraišeji stopkaié, neiodslálej* 

 ií. — Na Ostrouech plřátelských a sandwišskýcli wc křo- 

 wí řídkém podlé moře. \* 



Z kořene roztlur-eného n wodau nebo mlékem knkonowým dí-l.iji 

 we wl.isti n.^ipoj, lUtn nebo iiUrn na/wan^, ostrý, hniisn(, iispáw"<lící 

 a opfjejírí, ostrDwanum welmi oblíliený. W Anglii z kořene (r.idtx 

 Avae) thotowují tinkturu mocnu na pot ženaiirí. 



