1556 



Ten ř/id sestáwS asi z 260 rodAw (w 34—26 pokolenícli), jidii 

 nejwfce rost« w Americe (2/3) a to lilawne w sewerné (i/^ wsecfi), 

 ostatní rozděleny jsau po Kwropu a luirnýdi končinách Asie, nej- 

 méně jicli w Asii liorké. Některé rody saliajf pres sewerný tořaík. 

 Po ústrujnosti kwětti a ploilii docela srownáwají se s kopi7ikowitýini, 

 od nichž obzwlástadn jměním se liší. 



Nejmnoisí jidi se srownáwají w tom, ze kořeny opl^wají 

 Škrobem, klowatinau a pryskyřicí. Kořeny majíce moc hnáti na pot 

 a moč w lékařstwí se potřelmií. NSkteré stromowité zase rozezná- 

 wají se welikau liojností barwiny ; pazaušky bylinných se jedí; nSk- 

 teré jsaa jedowaté. 



Rozděluje se na dwě podřadí: 



1) CHŘESŤOiriTÉ. Čnělky srostlé. 



2) WRAlSOJrCOWlTE. Čaělky prosté. 



Podřadí 1. 

 CHŘESŤOJVITÉ ASPARAGEAE. 



KONWALINKA. CoXVALLARIA. MaILILIB. 



Okwětí zuookowittí, na Seslero klané. Tyčinek 6, 

 ze dna okwěťotvého wyniklých ; prašniky přímé. Waječ- 

 nik 3pauzdrý: pauzder 2waječn}ch. Gnělka I; blizna 

 lupá, 3bočná. Bobule 3pauzdrá, pauzder I— žsenienných. 



K. obecná. C. n)ajalis Lin. Schk. t. 07. Konvvalliuin 

 Mat. JVd. 293. C. Konwalinka, bíser, perlokwět, perli- 

 ček. Oddenek oblý, co brko llusty, úkosny, bélawý, 

 silné mrcasaty, po straně wypauštějící wýběžkv pošew- 

 natošupinaté, z konce wybánějící listy 2 a slwol jedno- 

 duchý, přímý, \ — 6" vvysoký, polooblý nebo přítroj- 

 hraný ; listy eliptlčné, zakončíte, slkwčle zelené, dolů 

 se zužující w řapík poSwowity, a i se stwolem obklíče- 

 né pošwami blanowllýu)!, úkosně uťalVmi ; kwěty na hro- 

 znu jednostranném nachýlené, docela bílé, welmi won- 

 né ; slopečliy maličkým lislénkem podepřené; okwělí 

 polokulowalozwunkowiié, na seslero klané : ušlůw wej- 

 čitých, ostrých, podhnutých ; tyčinky ze dna okwěťovvé- 

 ho wyniklé ; bobule kulowattí, stkwěle čerwené. — W 

 daubrawách a bukowinách stinnýcli, skoro po celé Ewro- 

 pě, Kwěte w kwělnu a čerwnu. "4-. 



W zahradách wjbec se sází a jest tu odrodek plnokwěťý; 

 jindá kořen, kwěty a bobule w lékařstwí se potrebowaly, Kwěty 

 sušením docela wůng pozbýwají a rozmělněné dáwají Se do práš- 

 kůw kýchawýcli. Oblíbená to kytka wo&awá. 



