1 5 'JO 



eerwené, zliitoííepwetié , žluťé , Iined hí\é ; barwená wždyrky Jest 

 ostřejší riftžli hílá. HlawnPjsí ale jsaii jestC n/isIedujiVÍ odrodkv: 



(i) C. štíhlá řsracilior; A. ccpaeforme Doh) we wSecli dílech 

 menší a autlejší, lodyha sotwa 2' wysoká, listy siiiaCknutopolooldé, 

 tyčinky též. str/dawu dole rozšířené a wšak ne wždycky zut.até; ci- 

 bule podlauhlowejcowitá. W zelnistícři řídká a kriwS zwaná •iřřj- 

 chem welikiím, 



y) C. šocJoddJná rprolifera ; A. proliferuui Schrnit.) okolíky 

 nřkolikrát ženau do lodyjiy a nesau cibulifky mnohé, tlusté, zaku- 

 latělé a mezi nimi kwCty nemnohé, obyřejně zakrnSlé. — W za- 

 liradách tu a onde se sází a rokainholem křiwř nazjwá. 



Cibule cliuti ostré a zápaclin silného, n nás nejwíce co koře- 

 nř kuchyňské se potřebuje, w jižný. h krajinádi ale peřenau co po- 

 krmu jiného požíwají s chlebem; zustawuje ale po sobe dlauho decli 

 a wyzew welml smradlawý. Co potrawa byla už známa K;;ypfaaíun 

 starým a Israelitfim, kterým posledním se zastesklo w pauSti po 

 ejryptské cibuli. W lékarstwí jindá se potrebowala proti kurdějům, 

 hlistám, k hnání na moí- ; též i wně se jí zpruzuje kůže, a upeče- 

 nau k zralosti se přiwodí nežity. 



C. osUjch. A. Ascalonium Lin. Kcrner. t. 307. Gepa 

 ascalonia Moris. 2. s, 4. 1. li./ ^- Ošlejclí, ořeclio- 

 wec, ořešec, šarlolka, šaloika. Podobá se pažilce. Cibu- 

 le prodlauženě wejcowitá , wné obhrnutá sukničkami 

 rnázdrovvit^mi, z čerwena žlutými, a u wnilř složená 

 z cibulek mnohých, ztuha sewřenvch , zhtiěda fialo* 

 wých ; lodyha 6—9" wysoká, dutá, dole na oko list- 

 natá; listy šídlowité, duté; okolík kulowatý, kwěty anebo 

 cibule nesaucí; taulec 2dílný, kratší okolíku ; okwělí 

 lupenůw přímých, z nachowa modrawých, černomodrau 

 žilau w kýlu opatřených, málo kratších ne/li tyčinky stři* 

 dawě po obojí straně 2zubé. — W Malé Asii. U nás 

 málokdy kwěte. '4. 



Pro urmější clmC a slabší zápach má tu a onde co koření 

 kuchyňské přednost před cibulí ubecnau, 



C. cnonati). A. flstulosum hin. Plcnk t. 259. Cibule 

 zimní; ošlejch zimní. Cibule wálcowitowejcowité, bčlawé, 

 we svvazek nahlaučené ; lodyhy 1 — ť;/ wysoké, přímé, 

 Iraubovvitě duté, u prostřed jakož i listv duté, traubowi. 

 té bachaté; okolík hustý, kulowatý, toliko kwétonosný; 

 tauleo kratší okolíku; okwětí zwonkowité: lupenůw bí- 

 lých, se zelenými žilami na kýlu; delší než okwétí, 

 wšecky bezzubé. — W Sibirii. Kwělc w čerwnu až do 

 srpna. '^, 



U nás w zelništích obecný. Cibule mírnější nežli obecná tili 

 letní ; n nás wíce na£ nekwStaucí potřebujeme co koření kuchyfíské. 



Snědek. Ornithogalum. Vogelmilch. 



Okwětí tílupenné, rozložené. Wěnec nižádný. Ty. 



I 



