1618 



Suclié datle, ]akowé se do Ewropy zawiži-jf, třž?í jsau kii ztrh- 

 wení swížicb, a we wlustech toliko w íékařstwí so potřťbuji. U nis 

 w tom ohledu přišly w nepainět. 



Kmen nemá wlastnS kůry a wsecek sestáwá z wlúken tliistýdi, 

 dřewnatýdi, dnžoinau hauhowitau slabě spojenxch, takže dosti snadno 

 S8 mohaii roztrhati ; protož dříwí může k stawění příbytkůw se po- 

 trebowati, jukowé w ončch krajinách se nalézají. Dřeň skládá se z 

 tlustšího swazku wláken. Wnitřní díl mladého stromu inňze se jí- 

 sti, starého ale toliko iiofejsek. Hmota ta jest bílá, autlá, dužnalá» 

 sladká a chutná, slowe mosek^ a může se toliko jednau wyrtznauti, 

 protože strom pak ziiyne ; protož oliycejne béíe se z diwokých. Ze 

 kmenu dobywají také sok, wincm j)nhnowt)m nazwany. Tím ale strom 

 hyne, protož Arabowé wywolují k tomu buď stromy samCí anebo 

 samicí stářím neaurodné ; oklestí wšecko listí a nedaleko po<l urcliol- 

 kem kolem do kola obríznau kmen ; jiak je^tě kolmo do hlaubky 

 udělají jízwu, pod níž umístí nádobu a přikryjí ji jakož i jízvsu li- 

 stím, aby sluncem newyschly. Sok ten jest sladký, co ndéko bílý, 

 brzo ale kysá, takže jej nelze déle 24 hodin udržeti. Listy u wodC 

 močené jsau hebké, takže z nich rozdílné nářadí plésti se 

 může, jako jsau roliože., kose, auborky, kabele, mošny, klobauky a 

 d, Zpodek řapíku dáwá wlákna na prowazy a motauzy. Jádra prý 

 w některých krajinácli egyjitských warením změklá slauží ku krmení 

 bowad. W Číně se pálí na ulilf, z něhož dělají tuše ; we Španielích 

 dělají z něho prášek na zuby. 



Strom ten tak užíteCnýt proslulý a od nejdáwnějších Pasňw 

 známý, dáwá listy weliké a dlauhé, pnlmami nazwané, které jméno 

 přešlo w nowějšfch rasech na celý rád. W dáwoowěkosti byly zna 

 menítn wítězosláwy. Hásníkowé je zaswětili rekům a wítězůni. Též 

 byly podobenstwím lásky manželské, swatosti, úrodnosti a zachowá- 

 ní králowstew; konečně palma wítězná dáwá se do rukau mučedlní- 

 kům, a nosí se o slawnosti některých swátkůw wýročnfch. K posled- 

 nínm cíli sázejí w Janowsku a w Prowincii wýcliodní ten strom a 

 zasílají jeho listy do celýcii Wlach, obzwláště ďo řJřma a Neapole, 

 jakož i do íioUandu pro židy. Jindá palmy draiié býwaly ; co ale 

 začali je nahrazowati jinými rostlinami, jako u nás wrbumi rozdílný- 

 mi, welmi w ceně padly. Na těchto místech a jmenowitě we Špa- 

 nielííh i owoce zralé nesau. W Persii roste i prsták diwoko na 

 slatinách w údolích, jest nízký, křiwý, rosí owoce drobné, twrdé ; 

 má ale delší list, jenž lépe se hodí na pletiwo. 



P. jfiaukonosmj. P. farinifera Roxb. t. 1\ P. pusilla 

 Lour. Kmen 2střewíčný, tlustý, nerowný ; listv 6stře- 

 wíčné, bezbranné, sebnuté, peřené: lístkuw dlaubvcli, 

 šídlowitýcb, násobenýcb, hladkých; kwřly 2d()nié; taul 

 mnohodílný; pahce přímá, krátká, wrcholíkowiiá ; okwétí 

 nejkratší; kwéty samci: nitky žádné, prašníkůw 6 po- 

 dlaublých, co okwěíí dlauhých; kwěty samicí: čnřlka 

 krátká, s bliznau jcdnoduchau: bobule wejcowitá, 4" 

 dlauhá, dužnatá, pewná, rohowi^á, na jedné straně bráz- 

 dau opatřená, na druhé malým kraužkem (kořínkem 

 kelowým). — W Indii wýchodní a na Kočinčíné, na mí- 

 stech skalnatých, podlé potokiiw. 



We kmenu mnoho mauky, z níž se dělá ságo. 



