lOiO 



uříznaati, ai pak nic nezhylo. Ta míza slowe wino palmowč, jeliot 

 uinolio se pije a stírn slowe. 



Chtějfce z ní tlClati cukr, wymažau hrnec wápnenii Cíiiiž infzs 

 zhustne a zůstane sladká. Pak zponenáhla zlnistniiwSi, do koSAw 

 se slcje a w kauři iisnši. Cukr ten jnt/iira zwaný a hnSdý innsejí 

 na místě sii-hém chowati, protože we wlliku snadno se rozplýwá 

 Záwaušlí wylewse syrup na malé talíře nebo do bambosu nechají 

 wyschnauii ; protož cnkp ten má twar boclinfCkůw. Cukr wSjířníko- 

 wy Čili lontarowv jest lepsf a pohodlnCjíí cakru gomutowéha. Též 

 jeho užíwají w lékařstwí a ke kaiirení. 



Owoce jest menSí a kulowatější kokosu, obyčejnS zwící dSt- 

 ské hlawy. Rubina wláknatá obsahuje dužninu haubowitau dříwe 

 měkkau a bíluu, pak šfáwnatau, wlákny dřewaatými ijowlefenau, za- 

 sladlau, nenepríjeiiinau. Na Ceylonu a Koromandelu obzwiáštu sobě 

 libují owoce odpola zralé ; pokud rubínu prsty suačknauti a 5fá- 

 wu chutnau a diladící wycucati mohau, je Cesají. Jestli owoce kreli* 

 ké, olaupají je, rubinu, kniro, prsty tlaCí, až žlutá Sfáwa se okáže, 

 pak ji vvycucají a ostatek wy|)liwnau. Nej^auli ale křehké, náleží je 

 trochu péci, až sfáwa rubiuau pronikne. Též dělají z nich placky. 

 Owoce od oerwfia až do září ojiadalé zbawí stopky a okwětí, olau« 

 pájí je, omyjí wodau čistau a hnětan w ní dotud, až wšecku žlután 

 šřáwu pustí ; to 2— 3krát opakují, aby neztratili té šfáwy, aby i 

 hodně zhustla, načež hůlkami křiwymi wšecka wlákna wyberau. Pak 

 udělají lísku l6' dlauhau, roztálinau po ní rohožku z palmowého li- 

 stí, a nalejí na ui tenkaa wrstwu té husté šfávry ; když uschla, 

 wlejí opět jednu wrstwu, a to dotud opakují až placka jest ztlaustí 

 3 prstuw, což we 14 dnech se stáwá. NabywSÍ tuhosti sýra, rozkrá- 

 její ji na kusy etyrhrané, do koliiw naloží, w kauP powěsí a na zi- 

 mu sciiowají. 



Pecky mají skořápku co káuien twrdau, která nedá se hladi- 

 ti; jádro modrawé, huspeninowité, sladké, jedlé, časem nabýwající 

 twrdosti kamenné, takže pak není k jídlu; jádro mladistwé plno 

 mléka sladkélio a chutného. Makasarowé následujícím způsobem uží- 

 waií jader zralých. Do jámy totiž nastelau jich 3 wrstwy. zemí jo 

 přikryjí a nechají klíčiti, až kel nabyl délky lokte a tlaušřky prstu. 

 W březnu je wyhrabau, a jedí jako bataty nebo p.istinák. 



Kmen má zwenCí wrstwu dríwí na 2 prsty tlustau, černě žílna- 

 tan : dřeň jest bílý. Z toho pěkného dríwí dělají skřinefky, mříže 

 na okna ad. Z listí mladého, bílého robí papír k obyčejnému psaní, 

 na němž rafikau píší. Pak je složí podlé přirozenýdi ras, prowlek* 

 nau nit a zawáží. 



Strom nese po 2i1tém roku owoce, od lipna až do láří zrající 

 a dosahuje prý stáří 200 rokůw. 



Areka. Areca. Arekapalme. 



Kwěty jedoodomé, sedawé na společné palici, lau- 

 lonia blanowit.vtna obhrnulé. Okvvetí dwojřadé. Sainči 

 wněšntí ."jdílné, woitřní 3lupenné. Tyčinek 6 — 12 s nit- 

 kami dole srostlými. Okwetí samici oboje 3lupenné, 

 podwinuté. Tyčinky zakrsalé. Wajeoník Jpauzdrý; bli« 

 zny sedawé. Bobule peckovvlcowilái wláknatá, Isemen* 

 ná. Bilek wysekúwan}'. 



