-r . 1790 



brvo), složený z nitek wělewnalých, žabinci podobných, 

 a pak pokei (blastema). 



Byliny nebo zeliny listnaté, kořene pauhonircasatého. Lodyha 

 pHiná Dťf)o plaziwá, někdy welmi zkrácená. Listy střídawé, Pasto 

 Hničstnané, při welini zkrácené lodyze kořenowé a slilaučené, seda- 

 wé, olijíiiiawé nebo sbíliawé, obyčejně lízké, nejceiejSí nebo piiowa- 

 né, fasto opatřené žilau prostřední z třsnýtli sklipkuw. Kwěty sani- 

 li sedawé; banifka widjcky StCtí, někdy zkrácenau, podepřená. 



ťřijřiiiajf, že do tolio řádu asi 1600 rodňw (w 114—130 po- 

 kolení roz.duleofdi) náleží, ježto sice po celé zemi jsau rozlosowány, 

 nejwfce ale jicli w pásinerli mírnýrii a sttidenýcli, potřebiijíce ku 

 swéinii daření wláliy a neprílišnélio tepla. Pro tu příčinu tálinau se 

 diileko k točnám a na liorách sahají až k wěčnéinu snělni Krajiny 

 ineziobratníkowé ale také mnohými se honosí, kd>'žto jsau bahna 

 nebo lety stinné a wliiké. H.^aké pásmo žiwí swé wlastní rody; 

 mnohé ale rody jsau po mnoliýih pásmedi rozSířeny, anobrž i |)o 

 celé zemi Obydlí jejich přerozmanité, protože wýtrusy nt-jslaltsími 

 wčtry soadnč se zanáSeji. Bújejít wšude, kdežto jen ornice se na- 

 Hiází, na skalárh, zde<li, kmenech, střechách ciliejnýrli a doSkowýrli ; 

 nejrozdílnější půdu, písek sypký a iiaiina nu nížinárji a iiorárli po- 

 pínajíce nesčíslným množ^twem jednotníkiiw, dělají hustý drn .široko 

 daleko le tálinaucí ; některé rostau w samé wo>lě, lint-ď jsauce po- 

 topeny, lioed plowauce a připewněny jsauce na kamení, kolí<'li a d. 

 Ani jediný není wlastnS přížiwným, jelikož rostliny, na nidiž ro- 

 stau, slauží jim půdau. 



MeHiowé jsau u welikém hnspodářstwí přírody welmi důležití. 

 Usazujíce se na místa nahá, newýS liSejuíky obydlená, ncobmeze- 

 nS biijejíce a pak zetlíce poskytují úrodnau pTs( dokonalejším rosili 

 nám. Pohlcujíce lnkoti)C wlhko ze wzduchu zděiují iiůdě, kterauž 

 i orlirabují před prudkými paprsky slunečnými ; tím d.iwají pů- 

 wn<l prameníuu na h<irá<h, počátky potokůw a řek dělajícím Pud 

 jejich příkrowem narházejf semena a kořeny, anobrž i mnužstwí zwí- 

 řMt n. p. iimyzuw, měkýSúw útočiStě a oihranu, jakož i wětSím jsau 

 lálkau hnízd a brloiiuw. Mechy baliní w hus(ý<li drneili pohromadě 

 rnftaurí j.«au hlawní látkan raieliny ; raiielina baliní lilawně powstá- 

 wá z ra.telinníku a některý>li jiných, raSelina horní ale z ploníkíiw. 



Seweřjné mechem stawí swé obydlí, dělají z něho líižka, my 

 někdy pnduSky, anebo bereme jej k zabalowání (owaríiw ; zaiiradnfci 

 nemoliau se mechu liMli, a cluidý rolník potřebuje ho ke stláni a 

 zmnožení hnoje ; anobrž Islandem z raSeljnníka dělá cíiléb neciiutný. 

 Jindá mnoho jich i w lékařatwí ne užíwalo, ajní jsau zfistaweoy k 

 lékařttwi prostonárodnímu. 



Hozdélují s« na osmero podřadí : 



J. KHYTOPOSEfFm. 



Pošwička sedawá, w okrowu zakrytá. 



n) Kn-éty samčí a samici na stranách lodyhy a wětew z 

 úžlabíčka wynikajíci anebo krátkými wčlivičkami pode- 

 přené. 



1) nOKETOnnil Lodyha wřiewnatá, obyčejné 

 položená. Honička přímá, ai í nachýlená ; obiístí jednu* 

 duché nebo dwoinásobaé. 



• Ml.- -1 it n 



