184F> 

 Řád 21)4. 

 ŘASOWITÉ. ALGAE. 



Sl(''Ika rozličná, u woilř stejnorodá anebo opalřc- 

 ná wrstwau sklípkovvanau wněšnati, tužší, kuře podob- 

 nau bez pupeninv, anebo kmen niťowilý, anebo toliko 

 drobky. Jalky z podstaty stélkowé nebo pně niťowilé- 

 bo udělané, rozličnd nebo žádné. Wýirusy nepostře- 

 dečně w jalce zawrené, bned w podstatu nepron.éně- 

 né stélky zapuštěné, hned we sklípcích pně niťowitého 

 obsažené' j někdy ani stélky ani kmenu niťowitého, tak- 

 že wýtrusy docela prosté, nebo na místo nich paubé 

 pupeny, z nichž celá rostlina složená. 



Rostliny wodní, s príčepky nebo bez nich, letní nebo mno« 

 lioleté. Stétka nejdokonnleji wywinutá podobá se kri bezlislóitiu, 

 lodyze listnaté n«bo listu, st«jně rozloženéinii a ii wnitř stejnS ú- 

 strojoťMnu. Barw.i MrTibec fiaědá, Cerwená nebo zelená. Jalky no- 

 žtřnutú antibo sedawé nebo zapustSné, roztrauSi-nó nebo naliro- 

 madčné, nřkdy zawřené, po několika w lnpenccli z podstaty stél- 

 kowé udtílan5rfi, W) trusy nalié, oiedin*-lé nebo pomnožené, prosté 

 nebo na wnitruí střou připewnčné, fasto w slizi ponořené, nPkdy 

 wlákny klaubnat.Vmi prouíícíinné. W^trnsy w jalkácli físla neurfitó- 

 ho, do stélky ponořené, po 4 shlauCené, wc ^klíitrícli kmenu niřo- 

 witélio fasto ojedinfílé. lílfííf bez prokle. NCkdy jsau dwoje w)- 

 trusy wiíisí a luensf u téboi rodu. Řasowité nejnižSíiio stupnC ne- 

 waj( audu k wýtrusiim podobuélio, an»!bo jsau nahrazenu pupeny. 



Nyní aii lUDO roduw známo w 1 25 — 19l) pokolení ro/.dSlenýcii, 

 jež po celém swSt«<, we wodě slané a sladké, jsau ro/.Sířeny. Něk- 

 teré sire rostau na zemi, wždycky ale žádaií mísla wlliká a protož 

 wysbytují »e we wlhkém powítří. Uasowité wodnf Jsau bud' pofope- 

 oy nebo (ilowsu, nfkteré we wKech Sirkách se nalézají. Často ro- 

 stau spolefnil dělajíce na dn^ nebo na hladinu wodní celé lanky; 

 nřktaré jich popínají spau.«ty wě^ného sniihu w nej/.azSím seweru a 

 na nejwySSÍch horách. Co of-které jsau drobný, takže sotwa okem 

 prostém rozeznati se moliau, do.spíwrijí jiné (w Okeanu jižném) k 

 WjAce 100 loket. 



í{a<iowité mořské a sladkowodní w chemickém ohledu sro- 

 wnáwají se w tom, ie hlawn?^ sextáwajf z hnspeniny, která ale w 

 mořsk>rli spojena s cukrem slizklm a nCkterJmi .iolu»i, jichž! nej- 

 znameuitřišt rhaluzowodičnatan aodíčitý. Pro to weliké množstwí 

 huspcniny slauží mnohé potrawau i lékem; w posledním ohledá 

 ale obzwlá.Hti! pro chaluzík jsau důležitý. Té2 z popela jejich do- 

 biwíi nv mnoho salajky (sody), ježto se potřebuje w ro/.dílnych ře- 

 meslech a k doli^wání ríialuzíka. Pro weliké množstwf soli hodí te 

 i k mrwení rolí. Některé, ol>/.wlúSti: oa 9eweru» alauti k barweoí ; 

 barwy jejich ale oejsau Irwanliwy. 



Rozdělují se na dcwatero podřadí : 



\) CIIAÍJ nOirriĚ. Stélka kožowltá nebo poríd- 

 ku blanovvitá, nekldubaatá^ okornatčlá, u wnitř pcwná. 



