1893 



pPistrojené se Jedí, anohrž do jídel zadSláwan5cIi se přidáwajt. Nej- 

 chutnCjSí jsau, pokud klobuulc w kauli jest zawíen, otewiené náleží 

 olaupati a ras zljawiti ; od staršícii i tfen se zafiazuje. Dea staré 

 xiž Ceraají au řasách a dostáwaji Cerwy. Hanba ta náleží k weliiii 

 úrodným, neboť kde se jednán okázala, jistS každý den řerstwá se 

 žebrati může, obzwláStC když tfeři se ulomí, nebo uřízne a newy- 

 tťbne. Nyní umějí také ji rozmnožowati. K tomu cíli dělají záhony 

 z koňskčlio hnojí?, jjřikryjí drnem lučním a uwrhnau na nu rozkrájený 

 klobíiuk té haiiliy. Po 8 — 14 dnech pučí už iihelky. 



Na místo úlielky prawé zl)írají úlielku owcí, lesní, pariStní 

 nebo hladkau ; toto ctwero rodů podlé nížepoloženýih popisiiw a 

 obrazťiw uwedených snadně se dá ro/,e/,nati ; k tomu ke w.seiim 

 omyl není diil^žit, jirotože ty hauby jsau neškodliwy. Též pomíchati 

 se muže s bedlau odrenau a ztepilau, oběma za nejedowaté, po- 

 psanýma. Od pýchawek, s nimiž mladistwá iihelka pomíchati se mu- 

 že, snadno se rozezná tím, žo rozříznutá okazuje klobauk, rasy, třeH 

 a záwoj, jež pýrhawkám naprosto zcliázeji. Přenebezjiecné ale jest 

 poniíchání s katmankaii hlíznataii (Amanita biilbosa), která ale má 

 třeu dutý, dole hlízowítý, plachetkau a záwojeui opatřený, klobauk 

 málo dužnatý a řasy bílé. 



B. úhelka lesní. A. sylvaticus Schaff". Kromhh, t. 23. 

 f. í) — 10. A. campestris. sylvaticus Secret. Klobauk zaku- 

 latélý, u prostřed hrbatý, pletowý, šupinami drobnými, 

 hnědymij chlupatými přikrytý, dužnina tenká, 2 — 3'" 

 tlustá, po kraji a pod hořejší blanau čerwenawá, ostat- 

 ně bílá, mékká, autle klkatá ; řasy skoro širší nežli 

 dužnina jest tlustá, napřed a \v zadu zostřené, 3 — 4moc- 

 né, dřiwe růžowé, pak tisawé, nikdá nezoernající jako 

 na i\helce prawé, po kraji útle zejkowané a wždycky 

 bíle jínaté ; třeři štíhlý, 3 — i " vvysoký, wálcowitý, pří- 

 mý, rowný, hladký, lesklý, bilf, u prostřed dutý, čítnž 

 od úhelky prawé se rozeznáwá, nahoře nesaucí obojek 

 sehnutý, autlejší nežli u úhelky. — [Na lukách lesních, w 

 hájích, křowištích, zahradách, od srpna až do konce 

 září. 



Chuí a zápach má jako ňhelka a jako ona se potřebuje. 



B. pečdrka, A. edulis Bull. t. bii. Tralt. ess, t. 

 K. Kromhh. 1. 23./. It-U. t. 2']./. 9 — 13. A. arven- 

 sis Schaff, t, 3!0. 311. Pečárka, zemanka owčí, úhelka 

 ow6í. Klobauk přizwonkowitě polokulowatý, hrbatý, béla- 

 wý, přílysý, pořídku hnědotřasnatý; řasy prosté, růžowé, 

 pak naryšawělé. w zadu ztenčené, nejcelejší ; iřeň dlauhý, 

 dutý, přiwáloowitý, dole nakřiwený, příhlízowitý : duž- 

 niny bílé, pak pomarančowé ; záwoj blanowitý, prídwoj- 

 nisobný, neprawidelně rozštípána, na kraji klaubkowém 

 nebo třeni přirostlý. — (Na wrších, nejradše w zahra- 

 dách, na tráwaících , auhorech , kdežto hnůj koňský 

 zakopán. 



Jí se jako úhelka, ařkoli není tak chutná. 



