60 SVENSKT FOLKBIBLIOTEK. 



de böcker, som fattades i boksamlingen. Men all denna be- 

 kvämlighet tog ej bort vare sig arbetslusten eller arbetskraften. 

 Outtröttligt arbetade han vid skrif bordet och i trädgården. 

 Herbariet på Hartecamp blef ordnadt och ökadt, och trädgår- 

 den försattes i »mönstergillt skick». Beskrifningen öfver Cliffords 

 trädgård (hortus cHffortianus) blef utarbetad, och dessutom 

 blefvo andra arbeten, som han påbörjat i Uppsala, färdigskrifna 

 och tryckta. Bland dessa må särskildt nämnas Lapplands flora 

 (Flora Lapponica). 



Arbetet på Hartecamp afbröts dels af en långvarigare resa 

 till England, dels af korta besök i Amsterdam och Leijden. Till 

 England lockade honom de storartade museer, som där funnos, 

 och de namnkunniga naturforskare, med hvilka han där kunde 

 få sammanträffa. När Linné vände åter från England, medförde 

 han från trädgårdar därstädes åtskilliga växter, som förut 

 ej funnits i Cliffords trädgård. Denna blef därigenom så rik på 

 sällsynta växter, att Linné nu kunde påstå, att intet orangeri 

 öfvcrträffade Cliffords. 



Vid sina besök i Amsterdam och Leijden åtnjöt Linné myc- 

 ken gästfrihet. I den förstnämnda staden bodde han hos Bur- 

 man, hos hvilken han alltid var välkommen; i den senare åhör- 

 de han Boerhaaves föreläsningar och var en kär gäst hos, bland 

 andra, Gronovius. 



Emellertid började Linné finna vistandet på Hartecamp 

 enformigt. Då han var där ensam med betjäningen »kände han 

 sig »som en ensam munk, inspärrad med tvenne nunnor». Han 

 synes ej heller hafva varit tilltalad af holländarnes folklynne, 

 och deras seder och bruk behagade honom icke. I någon när- 

 mare beröring med landets befolkning kunde han ej komma, 

 då han ej lärde sig dess språk*. Allt lifligare kände han saknad 

 efter fäderneslandet med dess dunkla skogar, blanka sjöar och 



* Linné kunde aldrig ordentligt meddela sig pä, något lefvaudc främ- 

 pi}tndo språk. Med de lärda samtalade han |)å latifl- 



