23 



AU.JESZKY — BACHMAIER 



24 



23—26, 30, 31, 35. sz.) — Von Versteiuerungen 

 in Uugarn, Tuff- u. TropÍMteineji. (U. o. IV. Jalirg. 

 4—6, 10, 13 — 15, 17, 19—22, 26, 28, 29, 31, 38. 

 sz.) — Von einem bei der XIII. Stacít Poprád 

 1774. gefundenen Golddrath. (U. o. IV. Jalirg.) — 

 Untei-sucliung der Frage : ob es ■\virklicli an deni 

 sei, dass einige Frenidliuge und Ausliinder le- 

 diglicli in der Absiclit eiu und andere k. k. Erb- 

 liinder, n. besunders Ungerlaud betreten u. durcli- 

 •wandcrn, um lieindiclier Weise aus den Gebür- 

 gen und uuterirdisclieu Hülilen Gold u. andere 

 Scliátze iieraus zu hólon, u. mit sicli in ihr Va- 

 terland zu uelmien. (U. o. V. 2 — 9. sz.) 



FJetraj::ol\ H( irányi, Menior. Hung. I. 198. — 

 Genersich. Merk^\ ürdigkeiten der kön. Freistadt 

 Késmárk. Leutscliau 1804. Tlieil II. S. 18. — 

 Poggendorff, Biogr.-Litei-. HandAvürt. Leipzig 

 1863. 75 li. 



Alljeszky Lipót, a budaiicsil városi főreál- 

 tanodában a természettan r. tanára = Piskó. 



Auner István, volt gyakorló orvos szülő vá- 

 rosában Medgyesen Erdélyben. 



— Disjnitatio anatomica de inilmone."\Vitteub. 

 1710. 4r. 20 1. 



— Dissertatio inaug. medica de vulueribus 

 eoruudemque symptomatis. Witebergae 1712, 

 impr. Kobersteiuius. 4r. 36 1. M. 



Eietrujzol: Korányi, Meni. Hung. — Wesz- 

 préini. Succincta Med. Biogr. Cent. altéra Pars 

 post. 7 1. — Trauscli, Sfliriftst.-Lex. I. 37. 



Ausfeld Kristóf, szász-altenburgi fő-orvos, 

 később Szegeden is működött ; megli. 1715-ben. 



— Eelatio medica de pesté urbis Szegedinae 

 in Hungária an. 1708. saeviente, ad incl. caesa- 

 reum consilium bellicmn anno eodem Szegedino 

 traiismissa. (Német nyelven.) 



Eepertóvium. De atiatome ancillae Altenbur- 

 gensis, (]uae bufones vonuierat. (Miscellanea 

 Pliysico-Medica Nat. CC. Decur. I. An. I. Obsei v. 

 103.) — Medicamentum antifebrile nitrosum, in 

 omnibns febribus iutermittentibus, excepta quar- 

 taiia, prospero successu ttsurpandum. (U. o. An. 

 I[. observ. 199.) Ausfiihrliclier Bericlit, wie das 

 anjetzo 1713 in Wien, vor und in der Stadt gras- 

 sirende Contagion nit alléin in allén dem bis- 

 hero ganz Hungarn durcligelaufenen Contagio 

 sicli gleiclie, soudern vvas signa invadendi ? etc. 

 (LoigbAntalLoimographiájában.1716.94— 1251.) 



Élefi-ajz. Weszprémi Succ. Med. Biogr. Cent. 

 II. P. 11. p. 9—24. 



Alisterlitzer Simon, orvostudur. 



— Disserlatii) inaug. medica de ealculo uri- 

 nali. Pcsiini 1831, typis Landerer. 8r. 64 1. EM. 



Avedig István, orvostudor, újvidéki szarni. 



— Dissertatio inaug. medica de oplithalmia 

 neonatoruin. Vindobonae 1831, typis congreg. 

 3Iecbitar. 8r. 24 1. E. 



Ayrer János Kristóf, orvostudor. 



Jírprrlórliuii. Informatio medici praeticani ag- 

 gredientis methodica. Francofuri i 1625? apud 

 Kojifrium. 8r. 



— Disputatio de morbo Hnngarioo. (Disp. me- 

 dicarum selectarum. Edit. a Joan. Jac. Genathio. 

 liasiliae 1631, 4r. Dec. VII.) 



Azary Ákos, orvos-sebésztudor, a budapesti 

 tudomány-eg^-etemeu gyóg3-szertam tanársegéd 

 — 1. Cliaroot! 



Azary András, orvostudor. 



— Eletvegytani értekezés a tápszerek átala- 

 kulásáról az állati testben. Buda 1845. uyomt. 

 Gyurián és Bagó. 8r. 22 1. Latin czimmel is. E3I. 



Babanek F. 



líppeifóiiinu. Gliederung des Karpathensaud- 

 steiues im nordwestliclieu Uugarn. (Jahrb. d. k. k. 

 geol. Reicbsaust. XV. 1865. Verliantl. 66.) — Die 

 nördliclieu Tlieile des Treutscliiner Comitates. 

 (U. o. XVI. 1866. 105.) — Geologische Aufualune 

 im Thale der Waag. (Vhdlg, der k, k. geolog. R. 

 1864. 114. 229, 235.) — Karpatbensaudsteiu im 

 n.-vv. Ungaru. (U. o. 1865, 66,) 



Babbag^e Károly, a cambridgei egyetem ma- 

 tliematikai tanára, a ni, tud, akadémiának kül- 

 tagja; szül. 1792, decz. 20., meghalt 1871. okt. 

 20-áu Londonban. 



— A természetes számok logarithmai 1-től 

 108000-ig. Szerkeszteté . . . Stereotyp harmadik 

 kiadás, készült Nagy Karolj- felüg\elete alatt. 

 London 1834. 8r. XIV, 202 1, Akadémia 50 kr. 

 (AEMT.) — Magyar bevezetéssel 3 frt 15 kr.. 

 magvar-uémet bev. 4 frt 20 kr,, magyar-angol bev. 

 4 frt 73 kr., magyar-angol-német bev, 5 frt 25 kr. 



Babits János, orvostudor. 



— Or\ osi értekezés az életmüvek rokon és 

 ellenszenveiről, Buda 1846. uyomt. Gyurián és 

 Bagó. 8r. 18 1. E. 



BabO Lambert, báró, több mezőgazdasági és 

 tudóstársasági tag ; szül, 1790. Manuheimbau. 

 megh. 1862. jun. 20. "Weinheiniban, 



— Kérdés és feleletekben r<)viden fogalmazott 

 földmiveléstau. Falusi népiskolákban mezei gaz- 

 dászat-tanitás használatára, Magyaritá Varjú 

 István. Komárom 1856. nyomtatták és kiadták a 

 Szigler testvérek. 8r. VI, 126 1, 36 kr, E. 



BabOCSai József, orvostudor, 



— Boldog Zala vái'megye ! Keszthelyi hévvi- 

 zedről méltán neveztetel igy attól, a ki ezen ven- 

 deket irta dicséretedre, D, B, J. Sopron 1795, 

 nj-onit, Sziesz Klára. 8r. 28 1, M. 



' Életraj-. Danielik. M. irók, IL 11. 

 Bach Antal, orvostvidor, szegedi szárm. 



— Dissertatio inaug, medica de dignitate me- 

 dici vére talis. Pestini 1816, tvpis Joan. Th. Tratt- 

 ner. 8r. 6. .•!5 1. ' MT. 



Bach INIiklós, orvostudor, pesti szárm. 



— Dissertatio inaug, medica de itinere pedes- 

 tri, Budae 1840. tvpis Joan, Gyurián et M. Bagó. 

 8r. 16 1. ' ' ' EM. 



Bachich József. 



— A legszükségesebb tudományoknak veleje. 

 Funke txtán magyarosította és bővítette. Pozsony 

 1821. Sr. 331 1. Három réztáblával. 3 frt 36 kr. 



Bachmaier János. szül. 1812, jun, 21. Brassó- 

 ban, liol mint a \áros főorvosa műkíulött, 



— Dissertatio inaug, medica. Aetiologiam iiior- 

 movborum caeheticorum pevtractans, Vindobonae 

 1841, typis Civoli XJeberreiter. 8r. 2t? 1. E. 



