31 



BALÁZS — BALLÓ 



32 



tékü i^yün'ít iiyevt. Ez»-n kiviil hat nyelven je- 

 leut meg. 



— Az erűszak uélkül való patkolás, okosságon 

 és a lónak lélektívlományán (Psycliologia) alapo- 

 <lott értekezés. . . Németből fordítva Hoffner Jó- 

 zsef által. Hat kőre vágott rajzolattal. Pest 1828. 

 nyomt. Trattner és Károhi. 8r. .">4 1. Hartleben 

 K. A. könyvárnsnál 1 frt ."> kr. EM. 



— Übev (lie Záhmnng des Pferdes. Rationelle 

 líeliandlnugsart der Eemonten nud jnngen Pferde 

 iiberlianpt. Wien 188.^. 8r. 468 1. 7 tábla rajzzal. 

 ;! frt. (M.) — 2. mit eiuigen Bemerknugen über 

 V. Bancher"s Metliode der Eeitkunst x\. einem 

 kleinen Anliauge »Über die Abriclitung der Ee- 

 monten,* vermelirte Auílage m. 7 litli. Tafeln. 

 Wien 1844. 8r. Gerold. 3 frt 15 kr. 



— Der Umgang mit Pferden, selbst mit bősen 

 imd verdorbeueu. sowie die Behaiidlnug nnd die 

 Verbesseruug derselben. Pest 1860, Drnck v<ni 

 Joh. Herz. 8r. X. 244 1. 3 tábla rajzzal, rreibel. 

 :; frt. ■ M. 



— Die Sclmelldressnr der Pferde ziim Ge- 

 brauche fiir jnnge Offiziere der Cavallerie, Artil- 

 lerie ii. andere Pferde-Liebhaber. Pest 1860. 1111. 

 fieibel. 2 frt 30 kr. 



Életrajzul:. Militar-Konvers.-Lexikon. Wien 

 18.')1. I. 220. — Dauielik. Magyar írók. TI. 12. — 

 -Militar-Zeitnng. Wien 1862. S. 93. 



Balázs Sándor. L. Wegmaiiu. 



Baldácsy (végvezékeuyi) Antal, báró. 



— AltVilili úthálózat. Tervezi . . . Pest 1871. 

 nyonit. Kunossy és Eéthy. 4r. 139 1. térk. P. 



Balfour-Ste^trart = Stewart. 



Baliga Sámuel, orvostudor, Gömőri szarni. 



— Dissertatio inaug. medica de propositioni- 

 bus variis medicis. Gőttiugae 1735. 4r. 



Életrajz. Horáuyi, Nova Memória 270. 

 Bálint István. 



— Selyem gazdaságról való tauitásuak két 

 része. I. része, melyben az eperfák szaporítása, 

 nevelése és fenntartása, és a hazának milliókat 

 Ígérő liaszua megállapítható. II. része, mely az 

 éi'telmes s nagy hasznú selyembogár-tenj'észtés- 

 nek módját előadja. Pest 1830. nyomt. Petrózai 

 Trattner J. M. és Károlvi István. 8r. 61 1. 

 20 kv. ' EM. 



Ballá Antal, pestmegyei mérnr)k. nagy-kőrösi 

 szá nn. 



— Disquisitio hj-draulico-mechanica, an pons 

 lapideus operis arcuati inter liberas regiasque 

 civitates Budám et Pestinum absque metu into- 

 relabilís Daniibii exundationis, navigationisque 

 inipedimento solide erigi possít ? Pestini et Cas- 

 soviae 1784. 8r. 54 1. Weingand és Koepf. E. 



— Mappa specíalíssima ju.xta recentissimas ob- 

 servationes astronomicas regionibus coeli acco- 

 modata. Incl. Com. Pest, Pilis et Solth aretic. 

 unítorinn. ítem Jazjgiae, Cumaniaeqite majoris 

 et niinoris. Pest. 2r. 2 1. 



Kletríi'fz. Katona. Hist. Crit. Bndae 1802. Tom. 

 Xl.l. :.:.ii. 



Ballá K;ii-nly. pestmegyei ka|iitány. a m. tud. 

 akadémia iev. tagja; szül. 1792. apr. 2. Nagy- 

 Körösön, megli. 1873. máj. 16. Pótharaszton. 



Szerlce^ztefte a >Kémlő a gazdaság, ipar és ke- 

 reskedésben.* Pe-st 1836. 



Életrajz. Vasárnapi TJjság 1873. 22. sz. arcz- 

 k éppel. 



Ballá Manó, csanádmegvei orvostndor. 



— Orvosi értekezés a szélliüdésről. Pest 1847. 

 nyomt. Beiméi József. 8r. 16 1. E. 



Ballagni Károlv. Sopronnieg3-e első tanfel- 

 ügyelője, kir. tanácsos; szül. 1824. apr. 24. Buj 

 nevű helységben Szabolcsmegyében. 



— A földgömb és egy kis csillagászati földrajz. 

 Pest 1870, nyomt. és kiadta Heckenast Gusztáv. 

 8r. 1111. Franklin-Társulat. 5o kr. 



í^zerke-tztette a iSopi-oni-t 1874 — 76-ban. 

 Ballexserd, genfi természetvizsgáló. 



— Flinta; kérdés miképen kelljen a g\-erme- 

 keket ternn'szet szerint ngy nevelni, hog\- egész- 

 ségesek, nagyo.k, erősek és hosszú életűek lehes- 

 senek ? Melyre leghelyesebben megfelelt az idő- 

 ben franczia nyelven . . . ; melyért a harlemi 

 Akadéniiától egy arany pénzzel megajándékoz- 

 tatott, most pedig a magyar nemzet hasznára 

 németből fordította Domby Sámuel. Pozsonv és 

 Pest. 1807. nyomt. és kiadta fúskutl Landerer 

 Mihály. 8r. 224 1. 45 kr. EMT. 



BallÓ M;ítyás, budapesti föreálískolai tanár és 

 hivatalos vegyész, szül. L. -Szent-Miklóson 1844. 

 nov. 30. 



— Das Naphtlialín und seine Derívate in Be- 

 zíehuug auf Techník und AVissenschaft. Braun- 

 schweig 1870, Druck u. Yerlag von Friedricli 

 Vieweg u. Sohn. 8r. VIII, 108 1. ET. 



— • A vegytan alapelvei. Alreáltanodák és gym- 

 nasiumok számára. 51 fametszettel és 1 színkép- 

 táblával. Pest 1872, kiadja és nvomt. Heckenast 

 Gusztáv. 8r. VIII, 240 1. i frt 80 kr. GT. 



— Az aethyloxalatuak hatásáról a naphthyl- 

 aminra. Budapest, 1873, nyomt. az Athenaeum. 

 8r. 7 1. Akadémia. 10 kr. AEM. 



Ezen czimmel is : Értekezések a term. tud. 

 köréből r\". köt. 2. sz. 



— Budapest főváros vízvezetéki- és Duna-vize 



1874. évben. Lenyomat a »Közegészségí Lapoké 



1875. évi folyamából. Budapest 1875. 8r. 8 1. 



— A Duna-folyam vegyi viszonyairól Buda- 

 pest inellett. 4 táblával. Epést 1873 (76), nyomt. 

 az Athenaeum. 8r. 29 1. Akadémia 20 kr. E31. 



Ezen czimmel is : 3Iathem. és természettud. 

 Közlem. XI. köt. 1. füz. 



Eepertórbnn. Zur Geschichte des Naphthyla- 

 nuns. (Berichte der deutschen chem. Gesellsohaft 

 ín Berlin 1870. 288 und 673.) — Die aus Eos.ani- 

 lin u. Bromnaphthalin oder Naphtylamin derivi- 

 renden Farbstotfe. (U. o. 676.) — Cber dasSchwe- 

 felkohlenstofíliydrat. (U. o. 1871. 118.) — Fest- 

 Merden niedrigsíedenden Verbíndungen. (Sajó- 

 helyivel együtt, l'. o. 160.) — Weítere Beítnige 

 zur Geschichte des Schwefelkolilenstotfliyilrats. 

 (U. o. 294.) — Über die Einwirkung der Oxal- 

 sáure Methyliitliers auf Naphthylamín. (U. o. 187".. 

 274.) — Neue Bíldungsweíse des Binic.honapli- 

 t(ds. (Dingler, polyt. Journal CXCIV. 5o4.) — 

 über die Kinwirkung der Salpetersüure aufToluí- 

 I din. (U. 1). CXCVll. 278.) — Über lUe Darstel- 



