BAYLE — BEDO 



4í< 



Bayle. 



Repertórium. Sur les divers gisement de 1 Ani- 

 jnonites tatricus. (Bnll. de la soc. geol. de Francé. 

 S. 2. Vol. 5. p. 450.) 



Bazalicza Mátyás, pereszlényi plébánus. 



— Catalofí der Nitra-Preszlényer Obstbaiun- 

 Öchule, uebst kiírzer Darstellmig der neuesteu 

 Fortscbritte in der Obstkultur. xnid streng kri- 

 tisclie Auswahl der allervorzüglichsten bis jetzt 

 bekannten Obstsorten, ihre Rang(n-dnung nacli 

 Grösse der Fruclit, Reifzeit und Dauer. Scliöu- 

 heit, Gesclnnack und daraus liervorgeheuder 

 Wertli. ... — 2. verni. u. verb. Aufl. Neutra 

 1840. gedr. bei Jos. Neugebauer. 8r. IV, 7.3 1. E. 



Beaumont, lyoni sérvorvos és kütülékész. 



— Értekezése a sérvekről. Egy uj gyóg\nnüd- 

 dal együtt, mely szerént a sérveket gyökeresen 

 meg íebet gyógyítani. A magyar seborvosok 

 kedvekért fordította Pólya József. Pest, 1830. 

 nvomt. Trattner-Károlyi. 8r. 124 1. Hartleben 

 k. Adolf. 70 kr. most 36 kr. EM. 



Bechstein Lajos Ede, vegyész. 



— A gazdaság forrása, Gyakorlati szerkönyv 

 gyárosok, kereskedők és mindennemű iparosok 

 számára. Tartabnaz 1000 utasitást a legfonto- 

 sabb kereskedelmi czikkek elkészítésére, milye- 

 nek likörök, essentiák, eczetek . . . szárazfestékek 

 stb. Német szövegből magyarította Murányvári. 

 Pest 1864, nyomt. Emich G. 8r. 303 1, Kugler 

 Adolf 1 frt 60 kr. E. 



Beck János Kep., orvostudor; városi és íürdő- 

 orvos Badenbeu; szül. 1789. decz. 13. Pruszkáu 

 Trencsénmegyében , megli. 1833-ban Badenben 

 Bécs mellett. 



— Dissertatio inaug. medica de i)atecliiis. 

 Vienuae 1816, typis Math, Andr. Schmidt. 8r. 56 1. 



— Badeu in Niederösterreicb, in topogra- 

 pliisch-statistisclier, ' gescliichtliclier, naturliisto- 

 risclier, medicinisclier imd pittoresker Bezie- 

 lumg. Wien 1822. 8r. rézmetszettel. 2, 232 1. 

 Heubner 85 kr. 



— Chronik der Heilquellen von Badeu in 

 Österreicb. I. Jalirg. 1827. II. Jahrg. 1828. 8r. 

 58, 35 1. két kőnyom, rajzzal és egy táblázattal. 



Életrajz. Österr. National-Encyclopaedie von 

 Graffor ú. Czikann. AVien 1835. I. 219. 

 Becker G. W. német orvostudor. 



— Tanácsadó az elhalás előtt, alatt s után, az 

 az ríivid utasítás, miként kelljen az elhalást, 

 vagy nemi közösülést ugy gyakorolni, hogy az 

 egészségnek ue ártson, és szép, egészséges és 

 erős gyermekeket lehessen nemzeni. Egy tolda- 

 lékkal, melyben a nemet s az ember uemzését 

 illeti") titkok magyaráztatuak. Németből fordítva 

 Horvát József által. Pest 1829, nyomt. Trattner- 

 Károlyi. 8r. 103 1. 70 kr. E. 



Becker Vilmos Gottlieb Ernő. freibergi erdő- 

 mester. 



— Journal eíner Bergmánníschen Reise durch 

 Ungarn tmd Síebenbürgen. 2 Theile. Freyberg 

 1815 u. 1816, bei Graz u. Gerlach. 8r. VIII, 224 ; 

 6 tábla rajzzal ; XI, 212 1. egy táblázattal és 3 

 tábla rajzzal. 4 frt 25 kr. E. 



fírpertórium, Übev díe Steinsalzgruben von 



Sugatag. (Mineral. Taschenbuch v<m Leunhanl. 

 1815. IX. 2. 583—589.) 



Bécsi Gedeon, orvos-sebésztudor, szemész és 

 szülészmester, műtő, temesvári tiszti főorvos. 



— Schule der Gesundheitspflege. Vorti-ag ge- 

 halteu in der IV. Versanmilung des südungari- 

 schen Lehrer-Vereines. Temesvár 1872, Druck 

 von Ernest Steger. 8r. 28 1. G. 



Beddeus Sánmel Siegfrid. orvos Nag\'-Szebeii- 

 ben ; szül. 1739. jul. 23. Beszterczén, megh. 1814. 

 szept. 8. Nagy-Szebenben. 



— Dissertatio inaug. medica de venne, taenia 

 dict/3. Viennae 1 766, typis Trattnerianis 8r. 36 1. M. 



Életrajz. Trausch , Schriftsteller-Lexíkon I. 

 7 8. — Haniberger, Das gelehrte Teutschland. 

 Lemgo 1772. 8. 38. 



Bedekovits Kázmér, jezsuita, pesti egyetemi 

 tanár, később zágrábi kanonok ; szül. 1727-ben, 

 megh. 1751. máj. 4. 



— Exercitatio philosophica in primam Newtoni 

 regulám, quae sic habét : Causae rerum natura- 

 lium non plures admittendae sünt, qnam quae 

 verae sünt et phaenomenis explicandis inserviunt. 

 Zagrabiae 1758. 



Életrajz. Scriptores facultatis theolog. univer- 

 ^itatis. Pesfiui 1859. 4 1. 



Bedeus (schaarbergi) Joachim. báró, erdél\-i 

 tartományi főbiztos, val. belső titkos tanácsos ; 

 szül. 1746. jul. 18. Beszterczén. megh. 1810. 

 márcz. 28. 



— Gründliche Anleitung zur wohlfeilsten und 

 doch feuerf esten Baukunst von blossen Erdwán- 

 den und Strohdáchern zum Behuf des Landvolks, 

 mit 22 Kupfertafeln. Hermauustadt 1804. bei 

 Joh. Barth. 8r. XX. 296 1. M. 



— Fontos tanítás a legolcsóbb épitésmester- 

 ségről, s tüz ellen szolgáló épités mesterségéről. 

 Mely szerént csupa földből falak és szalmasende- 

 les fedelek építtetnek a köznép kedvéért. Szeben 

 1807, nyomt. Barth János. 8v. XX, 292 1. EMT. 



Életrajz. Egyetemes M. Encycl. V. 1066. — 

 Trausch. Schriftsteller-Lexikon. I. 78. 



Bednárik János . orvostudor , sárosmegyei 

 szarni. 



— Dissertatio inaug. medica de aneurj'smate. 

 Pestini 1823. tvpis Joli. Thom. Ti-attner. 8r. 

 43 1. ' ' EM. 



Bedö (káinoki) Albert, ni. k. fő-erdőmester 

 és fő-erdőtanácsos, 1873. jan. 1-től a pénzügy- 

 minisztériumban az állami erdészet ügyeinek elő- 

 adója ; 1866-tól az erdészeti egyesület titkára : 

 szili. 1839. szept. 31. S. -Kőrispatakon. Három- 

 szék megyében. 



— Tájékozás erdészeti kiállításunk ügj-ében. 

 A magyar erdőlrirtokosoknak ajánlja . . . Kiadja 

 az országos erdőszeti egyesület. Buda 1872. a m. 

 kir. államnyomdából. 8r. 16 1. E. 



— Erdészetünk leírása. Budapest 1874, a m. 

 I kir. államnyomdából. 8r. 27 1. E. 



jNIegjelent a világkiállítási Honismertetőben is. 



— Erdő-őr. vagy az erdészet alapvonalai kér- 

 désekben és feleletekben. Az erdészeti műszaki 

 személyzet, erdőbirtokosok, községi elöljárók és 

 néptanítók számára. 92 fametszettel. Budapest 



