EIEKBEAÜÉE — BIRO 



68 



Ínyeket a g3-akorlati élet számára összeállitott. . . 

 Győr 1876 (75). nyomt. é.s kiadja Gross Gusztáv. 

 8r. 63 1. 25 kr. 



— Vegj'tan a legújabb elméletek alapján, kö- 

 zéptanodai és magánhasználatra. Gyűr 1876 (75), 

 nyomt. és kiadja Gross Gusztáv. 8r. Vm, 230 1. 

 4 táblázattal ; 195 1. 3 táblázattal és szövegbe 

 n3-omott ábrákkal. 2 frt. 50 kr. T. 



Bierbrauer Nep. János, orvostudor. 



— Dissertatio inaug. medica de aliueatione 

 menvis. Budae (1840), t3pis Joan. Gyurian et 

 Mart. Bagó 8r. 38 1. ' "^ ' EM. 



Bigelbauer (Békeffy) Károh-, kegj-esrendi 

 áldo^ár és rendi levéltárnok Budapesten ; szül. 

 1813 ukt. 14. Máramaros-Szigeten. 



— . A földtan alaprajza, azaz : a földnek ma- 

 tliematikai, pliysikai és a vüág öt részeinek igen 

 rövid politikai leirása. Buda, 1842, nj'^om, az 

 egyetemi nyomdában. 8r. VI, 84 1. E. 



Bikfai János. 



— De viribus et usu auri et argenti debite 

 praeparati, d. i. vom Kutz und Gebrauch der 

 ■\vabren Gold- und Silberarzneien , als die aus 

 einer nietalliscben Form in eine Avürklicbe ISIe- 

 dicin g ebübrend und reclitmássig gebraclit. Auss 

 etliclien Autoribus, wie avicli eigner Erfalirung 

 zusammeSNgetragen. Sammt Bericlit an diejenige. 

 so dergleichen Medicameuta begeliren. Dann 

 vom Gebraucli, des Silberwassers in Epilepsia 

 Nürnberg 1686, bey Jeremiás Düniler. 12r. 72 1. 31' 



Bili János. 



— Az ehető és mérges gombákról. 1864. 8r. 

 36 kr. 



Billitzer Fülöp, orvostudor, pesti szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de paralj-si. Budae 

 1835, typis imiversit. 8r. 30, 2 1. ' EM. 



Billnitzer Móricz, orvostudor, szeijességi 

 szarni. 



— Dissertatio inaug. medica de Cataracta con- 

 genita. Pestini 1844. tvpis Jos. Beiméi. 8r. 

 19 1. ■ " EM. 



Billroth Tódor, orvostudor, tanár a bécsi 

 egyetemen. 



— Az általános sebészi kór- és gyógytan ötven 

 előadásban. Kézikönyv tanulók és orvosok szá- | 

 mára. A uiásodik átdolgozott és fametszetekkel 

 bőv. kiadás után fordította Gabriely Kálmán tr. 

 Buda 1866, nj-omt. az eg^-etemi nyomda. 8r. 

 XXII. 722 1. számos fametszettel. EM. 



Ezen czimmel is : A mag^-ar orvosi konj'v- 

 kiiidú-társulat köuj'vtára m. kötet. 



BinderGyörgj-, segesvári tanár, később lel- 

 kész Szász-Ké.szden ; szül. 1815. máj. 9. Se- 

 gesvárt. 



— Die Höhenverháltuisse Siebeubürgens. (Ans 

 d. Sitzuugsberichte d. k. Akad. d. Wiss. 1851. 

 abgedruckt.) Wien 1852. Gerold. í-r. 55 1. 1 kő- 

 rajztáblával. 66 kr. 



Elelrtij::. Trausch, Schriftsteller-Lexikonl. 145. 



Binder Jánus, a szebeni ágostai ev. hitv. 

 gymn. tanára; szül. 1767. febr. 12. Bennén. a 

 Segesvár székben, niegli. 1805. uov. 12. 



— Methodus invenifndi sinus arcuum n pli- 

 ciuni, // numerum seu iutegvum, seu fractujn >i- 



gniíicante. Cibinii 1797, typis Martini Hoch- 

 meister. 8r. 2, 16 1. EM. 



Életrajzok. Alig. Encycl. der "Wissensch. u. 

 Kiuiste von Erscli u. Gruber. Leipzig 1822. I. 

 Sect. 10. Theil. 200. — Meyer, J. Das gi-osse 

 Convers.-Lexikon. Hildburgh. 1845. IX. Bd. 4, 

 Abth. 1008. — Egyetemes M. Encycl. VI. 222 1. 

 — Trausch, Schriftsteller-Lexikon I. 142. 



Binder János Frigyes, g3-óg3-szerész Nag^'- 

 Disznódon a Szászföldön ; szül. 1801. okt. 17. 

 Nagy-Szebenbeu, megli. 1859. decz. 20. Nag3'- 

 Disznódon. 



— Die vortheilhafte Beuützung der Eunkel- 

 rübe in der Haus- und Landwirthschaft. Her- 

 mannstadt'1842, gedr. bei Sam. Filtsch. 8r. 45 1. 

 35 kr. M. 



— Verzeichniss der in Siebenbürgen wild- 

 wachsenden nutzbaren Pflanzen, nebst einem 

 Anhauge der dem bebauten Lande schádlichen 

 Unkráuter und der Giftpflanzeu, uach ihren bo- 

 tanischen, deutscheu und itngarischen Kamen zu- 

 sammengestellt und geordnet. Hermannst^dt 

 1843, gedr. bei S. Filtsch. 4r. 34 1. 



Baumgarten >-Enumeratio Stirpium Transs.« 

 és Sigerus jeg3-zéke után a Sieb. Quart. EL. ni. 

 kötetében, készült. 



Bing^ Hermann, orvostudor, Nikolsburgból. 



— Dissert. inaug. med. de epilei^sia. Pest 1831, 

 typis J. M. Trattner. 8r. 32 1. EM. 



Binnenfeld Izsák, orvostudor, bácskai szár- 

 mazású. 



— Orvosi értekezés a hasmenésről. Buda 1845, 

 n3-omt. Gyurián és Bagó.^Sr. 26, 2 1. EM. 



Birányi (Schultz) Ákos, hirlapiró ; szül. 

 1816. Selmeczen, megh. 1855. jun. 14. Pesten. 



— Séták a kristáh' palotában, vag3-is a világ- 

 ipar közhasznú ismertetése, képekkel. Pest 1854, 

 nyomt. Müller EmiL I. füzet. 16r. 118 1. 3 füzet 

 előfizetési ára 2 frt. E. 



— A természetet mag3'arázó at3a. D'ta a 

 Schulz testvérijár. Pest 1846, u3'omt. Trattuer- 

 Károlyi. 8r. E. 



Birgling. 



Bepevtórium. Die Demanova-Felsenhöhle in 

 den Liptauer Alpeu. (Jhrb. d. ö. Touristenclubs 

 in Wien. IV. Jahrg. 1873. Veri. d. ö. Touristeucl.) 

 1 39 1. Eggenberger (Hoífmann és Molnár) bizom . 

 70 kr. E- 



Birly Ede Flórian, orvostudor, 1816/7-től 

 1853/4-ig a szülészet tanára a pesti egvetemen, cs. 

 kir. tanácsos, több külf. tudós-társaság tagja : 

 szül. 1786. decz. 6. Hódsághon Bácsmeg\ében, 

 megh. 1854. nov. 25. Pesten. 



— Dissertatio inaug. medica de epilepsia. 

 Viennae 1814, tA'pis Leop. Grund. 8r, 52 1. M. 



Életrajzok. Status praesens regiae liter, l'ni- 

 versitatis Ungariae. Budae 1830. 23. — Orvosi 

 Tár II. 1831. 86 1. — Zeitschrift f. Katur- und 

 Heilkunde. 1854. II. 23. 



BirÓ (sóváradi) Miklós, gyulafehérvári ura- 

 dalmi tiszt. 



— EgA- mezei gazda élete. 1847. Olvasó- 

 könyvül a kisebb tehetségű gazdák, s főleg a 

 köznép számára. Kolozsvár 1847, uyomt. Tilsch 



