ALGOVER — AMBRO 



10 



AlgÖver János, orvostudor, nógrádi szárn). 



— Or\ (isi értekezései mórról. Buda 1840,nyoiut. 

 (rvurián és Bagó. t^r. 24 1. Latin czinunel is. EM. 



AUásy (lüwenliaclii) Antal, .százados a cs. k, 

 ötödik vadász-zászlóaljban. 



— Versucli eiucr tlieoret. prakt. Anleit. z. 

 Sclieibeusohiessen, als Leitf. f. d. Abrichter in 

 dieseni so wicht. DienstzAveige. M. 4 Kpfr. Wien 

 1831, haránt 2r. 15 levél. Heubuer. 1 frt 50 kr. 



— Practischer Vorpostendienst, gestützt auf 

 be^váhrte Grundsiitze und Eegeln, als Leitfaden 

 zum Selbstunterriehte für Jené. die einen Scliritt 

 tiefer in seine niaiuiigfaltigen Forderungen drin- 

 gen wollen, Avie aucb zuni Gebrauehe für Eegi- 

 ments-. Batailluns- mid sonstige Soliulen. mit 

 den fahigern. zu liöbern Chargen sich ausbilden- 

 den Individuen. Erláutert durch mehrere Bei- 

 spiele u. 10 Pláne. Linz 1835, Druck u. Verlag 

 des Friedrich Euricli. 8r. XIJ. 45tí 1. lO tábla 

 rajzzal. 



Almási János, tudor. 



— Disputatio plnsica de atomis. Franequerae. 

 1708. 4r. 



Életrajzuk. Czvittinger. Specimen 15 1. — Ho- 

 ráuvi Meni. Hung. I. 23. — Katona. Hist. Crit. 

 XXXVTI. pag. 092. 



AlSChing^er András, a zárai gymiiasiumban a 

 latin és görög nyelv tanára; szül. 1795. nov. 20. 

 Angernben Budweis mellett, megh. 1864. jan. 

 10. Bécsben. 



— Flóra Jadrensi? complectens plantas pliae- 

 nogamas liucus<]ue in agro Jadertino detectas et 

 secundum systema Liimeano-Sprengelianum red- 

 actas. Jaderae 1832. 8r. 248 1. 



Jíppertonuvi. Verzeicliniss der seit Herausgabe 

 der Flóra Jadrensis im Gebiete von Zára neu 

 entdeckten Pflanzen. (Österr. botan. Woclienblatt 

 1 853. S. 406.) — Ein Ausfiug auf den Biokovo in 

 Dalmatien. (Öst. bot. Zeitsclu-. IX. p. 382.) — 

 Das Breimliolz in Zára. (U. o. X. p. 37.) — 

 Die jodlialtigen Pflanzen Dalmatiens. (U. o. X. 

 p. 122.) — Ausflug auf das Velebit-Gebirge in 

 Dalmatien. (U. o. X. p. 402.) — Zur Flóra von 

 Lesina. (U. o. XI. p. 98.) 



Életrajz. Kanitz, Aug. Versucli einer Ge- 

 schichte der ungarisclien Botauik. Halle 1865. 

 188 1. — AYurzbach, Biogr. Lexikon XIV. 377. 



Alsted János Henrik, bölcselet és tlieologia 

 tanára Gjulafeliérvárott ; szül. 1588. jan. 7. Bi- 

 kenben, Nassau grófságban, megh. 1638. nov. 

 30. G3ula-Fehérvártt. 



— Plnsica harmonica. Herbornae 1616 és 

 1640. 12r. 12 iv. — Colon. 1620. 12r. 26 iv. — 

 Methodus admirandorum novem libris exhibens 

 universam mathesim. Hernbornae 1623 és 1657. 

 12r. 19 iv. 



Eletrajzolc. "Weszprémi. Succincta Medicorum 

 Hung. et Transilv. Biograplua. Cent. III. Dec. 1. 

 2. Tom. IV. p. 242. — Sieb. Quart. V. 1796. 209. 

 — Közh. Esni. Tára I. 187. — M. Tudom. Érte- 

 kező 1862. n. 246. 



Altér Hermán, cs. kir. ezredorvos. 



— Der Kurort Pystjan in Ungaru. Die k. k. 

 jMilitár-Badeheil-Austalt inbegriffen. Aerzten u. 



Laien gewidniet. Mit einer Krankheits-Tabelle, 

 Eisenliahnkarte u. Instruction. Pressburg 1875, 

 gxnlruckt von Franz Nirschy et Comp. 8r. IV, 

 14 5.5 1. ■ M. 



Alth Alajos, tudor. 



Ii' j)( rtórium. Neue Hühenbestimmungen in der 

 Bukovina, der Marmaros und dem Kolomeaer 

 Kreise Galiziens. (Jalirb. der k. k. geol. Eeiclis- 

 anstalt. X. 1859. 345.) 



Altschlll Illés, hasonszenvi orvos Prágában ; 

 szül. 1812. apr. 8. u. o. 



— Dissertatio inaug. medica de scorbuto. Pe- 

 stini 1832. typis Trattner-Károlyi. 8r. 32 1. EM. 



Életrajz. Wurzbach, Biogr. Lexikon I. 21. 

 Altstadter Móricz, orvos-sebész és bölcse- 

 letliidor. gyakorló orvos Szegeden. 



— Szegedin als Winteraufenthalt für Brust- 

 leidende, im Vergleiche mit Vénedig, dargestellt 

 f. Aerzte u. gebildete Laien. Szegedin 1859, gedr. 

 v. Sigiii. Burger. 8r. VI, 811. " EMT. 



Alvarez M. D. Lévi. 



— A hány kérdés, annyi felelet, vagyis nép- 

 szerű természettan. Franczia eredetiből a 25. 

 kiadás szerint ford. Deák Farkas. Kolozsvár 

 1867. nyomt. Stein J. 8r. IV, 146 1. 60 kr. 



Amatus Lusitanus (EodericusdeCastello),or- 

 viis Salamaiicaban, később Ragusában; szül. 151 1. 

 Portugál Beira városában. 



— In Dioscoridis Anazarbei de medica matéria 

 libros quinque enarrationes erutlitissimi doctevis 

 Amati Lusitani medici ac Philosphi celeberrimi, 

 quibus non solum officinarum Septasiariis sed 

 bonarum etiam literarum studiosis utilitas ad- 

 fertur, quum passim simplicia graece, latiné, 

 italice. hispanice, germanice et gallice propo- 

 nantur. Cum triplice indice Argentorati 1554. 

 Kis ivr. 



Életrajz. Jöcher, Alig. Gelehrten-Lexikou. 

 Leipzig 1750. I. 330. — Kanitz, Versucli einer 

 Geschichte der ung. Botauik. Halle 1865. 17. 



Aiubró (adanióczi) Ignácz Romuald,bölcselet- 

 és orvustudor, szül. Trencsénben 1748-ban, megh. 

 1785. Újvidéken, Bácsmegyében. 



■ — Theses inaug. medicae. Vienuae 1776, tj'pis 

 Kirchberg. 8r. 22 1. M. 



■ — Panegyricus dum a. 1778 die divae Tliere- 

 siae sacra primus x^hysici ordinarii munus prae- 

 torio civitatis ad scnatmn populumque Neoplan- 

 tensem de laudibus medicináé dictus. Accedit eu- 

 comium medicináé ad hynumni ex Erasmo Eot- 

 terdamo per Hélium Eobaniun Hessum versu 

 redditum. Pestini 1778, litteris Trattnerianis. 

 8r. 56 1. EM. 



Eletrajzoli. Horáiiyi, Nova Menior. I. 83. — 

 Egyet. M. Encycl. IL 1096 h. 



AmbrÓ János, orvos- és sebésztudor, szülész- 

 mester, a pozsonyi m. kir. bábaképezde igazgató 

 tanára. 



— Iráineszmék a magyar állam területén í'el- 

 állitandó bába-intézetek szervezésénél. Pest 1871, 

 nyomt. Herz János. 8r. 46 1. Lampel Róbert bi- 

 zöm. 40 kr. T. 



— Szülészeti tankönyv szülésznők számára. 

 Pozsony, 1874, nyomt. Wigand F. K. 8r. IV. 432, 



