173 



FELLETAE — FEST 



174 



szettan. Irta .... Állattan és ásváuytan. Irta 

 Kátai Gábor. Pest 1867, nyom. Bucsánszky Ala- 

 josnál. 8r. IV. 4. 459. 8 1. — Második kötet. Nö- 

 vénytan, különös tekintettel a gyógyszerismére. 

 Irta Kátai Gábor. Pest 1865, nyom. Trattner- 

 Karolyi. 8r. 2, 355 1. a szöveg közé nyomott 158 

 fametszetii ábrával. — Harmadik kötet. Vegytan 

 különös tekintettel a gyógyszerészeire. Pest 

 1866, nyomt. Trattner-Károlyi. 8r. 4, 556 1. E. 

 A 2. és 3. kötet csak a borítékon van gyűjtő 

 ezimmel ellátva. 



— Tapasztalatok törvényszék-vegyészeti gya- 

 korlatomból. Külön lenyomat a » Gj'ógy ászát «- 

 ból. Budapest 1874. 



Szerkesztette a »Fürdöi Lapok* 1868 és 69. év- 

 folyamát. 



Felletár József, orvostudor. 



— Dissertatio inaug. anatomico-physiologica de 

 circuito sanguinis. Budae 1829, typis reg. univers. 

 8r. 20 1. ' EM. 



Fellner Antal, orvostudor, n.agyar nemes, 

 pesti szárm. 



— Dissertatio inaug. medico-practica de fluxu 

 Imeniorrhoidali. Vindobonae 1830, typis viduae 

 Ant. Strauss. 8r. E. 



Fellner A. 



— Repertórium. Cliemisclie Untersucbung der 

 Gesteine von Ditró. (Vlidl. der k. k. geol. Eeiclis- 

 anst. 1867. p. 285.) — ^ Chemische Uutersuchung 

 der Teschenite Hohenegger. (U. o. 337.) — ün- 

 tersucliuug des Miaseites (Neplieliusyenites) von 

 Ditrópatak bei Ditró in Ost-Siebenb. (U. o. 169.) 



Felsmann Kristóf Theophil. 



— Dissertatio de dyssenteria castrensi seu Pan- 

 nonica. Erfordiae 1732. 4r. 36 1. M. 



Felvinczi György. 



• — De couservauda bona valetudine liber sclio- 

 lae Salernitauae. Az Angolországbau lévő saler- 

 nitana scliolának jó egészségről való megtartá- 

 sának módjáról irott könyve. Mely most ma- 

 gyarra fordíttatott és rliytlimusokban alkalmaz- 

 tatott. Lőcse 1694, nyomt. Brever Sám. 8r. 24 

 számozatlan levél. T. 



A 3. regula magyar versben. 



FelvinCZy Sándor. 



— Pestisről való rövid beszélgetés. Debreczen 

 1679. 8r. 156 1. 



Fénix Farkas, sz. Benedek-rendi áldozár ; 

 szül. 1784. szept. 8. Pápán, Veszprém megyében, 



— ]\íag\ar gazdasszony, köznép és serdülő 

 leánykák használatára. Győr 1850. 211 1. 1 frt 

 15 kV. 



— Természetrajz. Gazdálkodást kedvelő köz- 

 nép és serdülő ifiuság használatára. Győr 1860. 

 8r. 276. ;í 1. 1 frt 50 kr. 



Fényes Elek, a m. tud. akadémia r. tagja ; 

 szül. 1807. jul. 7. Csokaljon Biliarmegyében, 

 megh. 1876. jul. 23. Uj-Pesten. 



— Magyarországnak s a hozzá kapcsolt tarto- 

 mányoknak mostani állapota statistikai és geo- 

 graphiai tekintetben. 6 kötet. Pest 1836 — 40. 

 nyo}nt. és kiadta Trattner-Károlyi. 8r. 535 ; IV, 

 680 ; 457 ; 480 ; 262 ; VIII. 420 L EM. 



Hazánk physikai, természetrajzi, mezei-gazdá- 



szati és egészségügyi viszonyait mellesleg tár- 

 gyaló munka. 



Életrajz. Vasáru. Újság, 1855, 40. sz. arczk. 

 Magyar irók arczképcsarnoka. Pest 1858. 87 1. 

 arczképi^el. Egyetemes 31. Eucyclopaedia. Pest 

 1869. Vn. 223.' - 



Ferber János Jakab, tanár Mitauban. 



— Keise durch Siebenbüi-gen. Leipzig 17 74. 

 40 kr. 



— Physikaliscli-metallurgische Abhandlungen 

 über die Gebirge imd Bergwerke in L^ngarn. 

 Nebst einer Besclireibung des steierischen Eisen- 

 schmelzes und Stahlmacliens von eiuem L'nge- 

 nannten. Mit Kupfern. Berlin und Stettin 1780, 

 bei Friedr. Nicolai. 8r. XVI, 328 1. 4 tábla rajz- 

 zal. 1 frt 50 ki-. EM. 



— Nachricht von dem Anquicken der gold- 

 u. silberhaltigen Erze. Kupfersteine iind Speisen 

 in Ungarn und Bölnnen nach eigenen Bemerkun- 

 gen daselbst ini Jahre 1786 entworfen. mit Bei- 

 lagen. Nachschrift und einem Kupfer. Berlin 

 1787, bei August Mylius. 8r. XXXH, 200 1. 1 frt. 

 90 kr. EM, 



— Ist es vortheilliafter die silberhaltigen Erze 

 und Schmelzhüttenprodukte anzuquicken, als sie 

 zu schmelzen ? beantwortet 1786 zu Schemnitz 

 von versanmielten Berg- Schmelzens verstándi- 

 gen (Charpentier. d' Ehuyar, Ferber. HaAvkins, 

 Henkel. Trebra, AVeber) sammt Hoffingers Beant- 

 wortung der Frage : Ob und in Avie weit das An- 

 quicken der Erze der Gesundheit der Arbeiter 

 schádlicli sei ? Leipzig 1787, (Wien Gráffer), 8r. 

 144 1. 35 kr. M. 



Ferentzy (vizkeleti) Sliksa, orvostudor, pesti 

 szárm. 



— Specimen inaug. med. sistens phthisim pitui- 

 tosam. Budae 1836, typis r, univers. 8r. 15 1. EM, 



Ferg^usson Vilmos. 



— Setiész-hoiicztani kalauz. Magyaritá Pliliál 

 Ferencz. Pest 1862, nyomt. Gyurián József 1861, 

 kiadta Lampel Eóbert 12r. VIII. 100 1. 70 kr. M. 



Ferk Incze, orvostudor, varasdi horvát. 



— Dissertatio inaug. medica. Dentitio phjsio- 

 logice et therapeutice considerata. Budae 1837, 

 typis reg. univers. 8r. 28 1. EM. 



Ferro Paskal József, 



— Náhere Uutersuchung der Pestansteckung, 

 Nel)st 2 Aiifsátzen von I)r. Lange u. Fronius über 

 Berichte aus Moldau u. AValachei ; u. über Schád- 

 lichkeit des Contumazen. AVien 1787, 8r. 198 1. 

 Camesina 60 kr. M. 



Fessl Henrik. 



Beperfórium. Paragenesis der Gangmineralien 

 aus der Umgegend von Schemnitz. (Jahrb. d. k, k. 

 geol. Eeichsanstalt. XVI, 1866. 508.) — Parage- 

 nesis der Mineralien von Schemnitz. U. o, Ver- 

 handl. 78.) 



Fest J. Károly, orvostudor. 



— Dissertatio inaug. medico-practica de metri- 

 tide. Pestini 1831 . typis Landererianis. 8r. 

 32 1. ' EM. 



Fest Vilmos, a közumnka és közlekedési mi- 

 niszteriunmál osztálytanácsos, hites mérnök, a 

 m. t, akadéuüa r. tagja. 



