175 



FESTORAZY — FILTSCH 



176 



— Az első és iiiásücl rendű görbék, azoknak 

 összrenclesekre átvitele és főbb tulajdonságaik. 

 Másodrangú pályamunka. Buda 1 844, a m. kir. 

 egyetem bet. 8r, 104 1, AEM. 



Ezen czimmel is : Matlieniatikai pályamunkák. 

 Kiadja a m. t. társaság. I. köt. 



— A közlekedési müvek és vonalok. Budapest 

 1873, nyomt, az Athenaeum. AEM. 



Ezen czimmel is : M.l,ud. akad. értek, a math. 

 tud. kör. n. k. 4. sz. 

 Festorazy Alajos. 



— Kurze Abliandlung über das Zsélyer Stahl- 

 wasser. Pressburg 1838. 8r. gedr. bei Anton 

 Schmid. 8r. 14 1. EM. 



Festetics (tolnai) Béla gróf. 



— A veg3'trágya liaszuáról. Pest 1862, nyomt. 

 EjpJcli Guszt. 8r."27 1. Lauífer és Stolp. 40 kr. ET. 



Festetics (tolnai) János gróf. 



— Assertiones ex physica, quas in r. univ. 

 Pest. 17t»7. mense Aug. publ. propugn. Pestini, 

 typis Matli. Trattuer. 8r. 8 1. M. 



Festetics (tolnai) László gróf; nxeghalt 

 1846-ban. 



— Tentamen publicum ex matliesi applicata 

 in reg. univers. Hung. mense aug, 1800 exhib. 

 Pestini, typis Mich. Landerer. 8r. 8 1. M. 



Fésűs György, kassai kir. jogakadejniai 

 nyilv. rendes tanár, az államszámviteltan elő- 

 adója. L. Sclirott József. 



Fésűs Menyhért, orvostudor. 



— Értekezés az ember testi neveléséről. Buda 

 1829, a m. kir. egyetem bet. 8r. XVI, 63 1. EM. 



Feszely József fősebész. L. Baunsclieidt. 



Feuer Nathaniel, orvos- és sebésztudor, sze- 

 mészmester, a kolozsvári egyetemen a szemészeti 

 műtéttan magántanára. 



— Jelentés a kolozsvári tudomány-egyetem 

 szem-korodájának működéséről, 1873. apr. 28-tól 

 1874. szept. 30-ig. Kolozsvár 1874. 8r. 60 1. 



Feueregger Károly, orvostudor , erdélyi 

 szárm. és kerületi orvos u. o. 



— Dissertatio inaug. medico-botanica de vale- 

 rianeis Hungáriáé, Croatiae, Transsylvaniáé, 

 Dalmatiae et Litoralis Hungarici. Pestini 1837, 

 typis Jos. Beiméi. 8r. VIII, 30 1. E. 



Sadler József kézirataiból. 



Fichtel János Elireureicli, erdélyi kormány- 

 széki tanácsos; szül. 1732. szept. 29. Pozsony- 

 ban, megh. 1795. febr. 4. Bécsben. 



— Nachricht von den Versteinerungen des 

 Grossfűrsteutliums Siebenbürgen. mit 1 Auliange 

 über sámmtliclie Mineralien und Fossilien dieses 

 Landes. Nürnberg 1780, 4r. 



— Pliysikaliscli-metallurgisclie Abliandlung 

 über die Gebirge und BergAverke in Ungaru. 

 Berlin und Stettin 1780. 



— Beitrag zur Miueralgescliichte von Sieben- 

 bűrgen. I. Tlieil. Naclu'icht von den Versteine- 

 rungen des Grossfürstenthums Siebenbürgen, mit 

 eineni Anliaiige und beigefűgter Tabelle über 

 die sámniMiclien Mineralien und Fossilien dieses 

 Landes. Mit eiuer Landkarte v. Siebenbürgen u. 

 6 Kupfertafeln. II. Tlieil. Die Gcscliiclite des 

 Steiusalzes und der Steiusalzgrubeu ini Gross- 



fürstentlmm Siebenbürgen, mit einer, das Strei- 

 chen des unterirdischen Salzstockes durch meh- 

 rere Lánder andeutenden Karte u. andern (3) 

 Kupfern. Nürnberg 1780, im Verlag der Easpe- 

 schen Bucliliandl., 4r. 2, 158, 1 ; 2, 1341. 9frt. EM, 



— Mineralogische Bemerkungen von den Kar- 

 pathen. Mit Kupfer u. Plán des vulkanischeu 

 Gebirges von Eperies bei Tokay. 2 Theile, Wien 

 1791, Druck u, Verlag von Joseph Kurzbeck, 8r. 

 780 1. (EM.) — 2. (Titel-) Ausgabe. U. o, 1816, 

 Heubner 8r. 730 1. egy földabroszszal. 



— Nachricht von einem in Ungarn entdeckten 

 Viükan. (Auch in den Scln-iften der Gesellschaft 

 naturforschenden Freunde zu Berlin IX. Bd, 



I. Stück. 1793.) Berlin 1793, bei Rottmann. 



— Mineralogische Aufsátze. Wien 1794. 8r. 

 374 1. Schaumburg. 1 frt. 80 kr. M. 



Ezen műben 11 czikk vonatkozik Magyaror- 

 szág és Erdélyre, u, m. 1. Von dem siebenb, 

 luftsauren Brauusteiuerze. p. 50 — 60. — 2. Von 

 Braunspat. p.61 — 70. — 3. Erzarten von Nagyág, 

 p. 73 — 94. — Weisse siebenb. Golderze. p. 95 — 

 129. — Tabellarische Übersicht des siebenb. ge- 

 diegeueu Goldes und der Golderze. p. 130 — 138. 

 6. Fein-Gelialt des verschiedeutlichen sieb. Gol- 

 des. p. 139 — 145. — 7. Ist der siebenb. Berg Bü- 

 dösch ein breimendes Steinkohlenflötz, oder ein 

 Vulcan ? p. 250 — 258, — 8. Was ist vulkanisches 

 Glas ? p. 266 — 304. — 9. Erinnerungen von dem 

 vulcanischen Zeolith. p. 305 — 321. — 10. Walir- 

 nehmungeu von den Ursteinen des Bimssteins der 

 vulcanischen Gláser u, s, w, p, 322 — 333. — 



II. Bintheilung gesannnter vulcaiűscher Erd- 

 und Stein-Produkte. p, 334—353. 



Repertórium. Geschichte des Steinsalzes und 

 der Steinzalzgruben im Grossfürstenthum Sie- 

 benbürgen. (Gesellschaft. Naturforsch. Freunde 

 in Berlin, 1780. p, 1.) 



Életrajzok. Wurzbach, Biogr,-Lexiküu, Bd, IV. 

 S, 215. hol az életrajzára vonatkozó többi kút- 

 fők is előszámlálvák. — Trausch, Schriftsteller- 

 Lexikon. I. 303. — Poggendorff, Biogr.-Uter. 

 Haudwörterbucli. L.eipzig I. 743, 



Ficzek Ferencz Máté, orvostudor. 



— Dissertatio inaug. niedica sistens observata 

 in clinico medico pro medicis reg. scient. univer- 

 sitate Hung. semestri altero anni 1826 collecta. 

 Pesthii 1828. typis J. M. Trattner. 8r. XII, 35 1, 



Fillinger Károly, tanár. 



— A természetrajz vezérfonala. A középtauo- 

 dák alsóbb osztályai és a polgári iskolák hasz- 

 nálatára. Első rész. Az állatok természetrajza. 

 Budapest 1875, nyomt, az Athenaeum (1874,) 8r. 

 VIII, 136 1, 134 fanietszetű ábrával. Eggeubor- 

 ger-féle könyvker. (Hoffmann és Molnár.) 80 kr. 

 (M.) — Második rész. A növények természet- 

 rajza. A középtanodák alsóbb osztál3'ai és a pol- 

 gári iskolák liasználatára. Budapest 1874, nyomt. 

 az Athenaeum. 8r. Vili, 118. 11, 203 ábrával. 

 80 kr. E:M. 



L. Mihálka Antal, 



Flltsch Dániel, l)erethalnii evang, lelkész; 

 szül, 1730, decz, 10. Nagy-Szebenbeu, megh, 

 1793, decz 24, 



