200 



GE:\[MINGER — GEEENDAY 



210 



Azaz, Számvetésnek Tudománia, jiiel' tbrclitatot 

 Magiav Nielure az Caleulaiis Szamvetesis szép rö- 

 vid érteleimnél kiadatot. Debreczeu 1582, nyomt. 

 Hofhaltev Rudolf czimmel. 8i-. 74 sztlan levél. 

 (K.) — (3. tetemesen bővített és javított kiadás.) 

 3Iag,yav Arithmetica, azaz. számvetesuec tudo- 

 mánya. Most viyonnan az Frisiusuak 3Iagyar 

 Aritlimeticayából sok wy és hasznos példáckal 

 ki adatot. Kolozsvár 1591, nyomt. és kidolgozta 

 iíj. Heltai Gáspár. 8r. 116 sztlan levél. AM. 



L. Szabó Károly. Régi m. könyvtár. (Sajtó 

 alatt.) 67, 97, 122 L — Műegyetemi Lapok 1877. 

 183. 252. 277 1. 



Geiuming^en Eberlmrd báró. 



— Ertindung einer leichten und sicberen Heil- 

 art der AVechselfieber. allén das Königreicb Un- 

 garn beAvobnenden Nationen als eiu in diesem 

 Clima eben so uötbig als nützliclies Gesclienk 

 dargebracht von Ilireni Freund und Verelirei-. 

 Pest 1805, gedr. beiMatbiasTrattner. 8r. 2. 761. T. 



Genersich A. 



— Jelentés a kolozsvár-kocsárdi vasútvonal 

 építésekor a miuikásoknál előfordult megbetege- 

 désekről. Kolozsvár 1875. 8r. 61 1. 8 könyv- s 

 kőnyomatu táblával. Stein János kiadása. 1 frt. 



Genersich Keresztély János, evang. lelkész ; 

 szül. 1761. aug. 15. Késmárkon, megb. 1826. 

 márcz. 9. U. o. 



— Merkwüi'.digkeiten der königl. Freystadt 

 Késmárk in Ober-Uugarn, am Fusse der Car- 

 patbeu. 2 Tbeile. Kascbau u. Leutschau 1804. 

 gedi'. bei Frauz Landerer u. J. C. Mayer. 8r. YIII. 

 636 ; 470 1. ' EM. 



— Reise in die Carpatben mit vorzüglicber 

 Riicksiclit auf das Tatra-Gebii-ge. Herausg. von 

 Sam. Bredeczky. Wien u. Triest 1807. 8r. 2, 238 1. 

 Geistiu-ger 1 frt 50 kr. M. 



Életrajzok. Zeitscbrift von u. für Uugeru ül. 

 1803. 382. YI. 1804. 252. — Melzer, Jákob. Bio- 

 grapbieu berübmter Zipser. Kascbau 1833. S. 314. 

 — AVurzbacb, Biogr. Lexikon. V. 133. — Moenicb 

 u. Vutkovicli. Magyar in'jk Névtára 89, 232. 



Genersicll Sánuiel, lőcsei főorvos, természet- 

 búvár ; szül. 1770 körül Késmárkon. 



— Florae Scepusiensis eleuebus seu enumera- 

 tio plantarum in Comitatu Hungáriáé Scepusiensi 

 eumque percm-reutibus montibus Carpaticis sponte 

 crescentium. Leiitscboviae 1798, typis jVIicb. Pod- 

 boranszky. 8r. IV, 76 1. M. 



A Szepességben vadon tenyésző 950 növény 

 jeg3'zéke. 



— Catalogus plantarum varioruni Scepusii. 

 anno 1801 in autunnio in tisuni amicorum suo- 

 rimi conscriptus. Leutschoviae 1801, typis Slicb. 

 Podboranszk}'. 4r. 8. 1. 



— Belebrimg für das Publicmn der königl. 

 Freistadt Leutscbau in Hinsicbt der bier sicb 

 geáusserten u. der in der umliegenden Gegeud 

 von allén Seiten sicb áussernden Rindviebseucbe. 

 Leutscbau 1829, gedr. bei Joli. "SVertlunüller. 8r. 

 14 1. M. 



Életrajz. Zeitscbrift Aon u. für Ungern ül. 

 1803. 382. — Oesterr. Xational-Eucyclop. (von 

 Gráflfer u. Czikaim) Wien. 11. Bd. S. 305. 



Gensel János Ádám, soproni főorvos, később 

 Eszterbázy berezeg udvari orvosa; szül. 1677, 

 okt. 26. Sopronban, megb. 1720-ban. 



— Dissertatio medica aegrum iscburia labo- 

 rantem exliibens. Jenae 1699. typis Krebsianis. 

 4r. 20 1. ' EM. 



— Tbeses pbilosopbico-medicae, sacrae caera- 

 reo-regiaeque majestati Josepbo I. Romanor.iniji. 

 dicatae pro suprema in pbilosopbia et medicina 

 laurea cousequenda. Patavii 1703. fol. 



— Constitutio epidemica inferioris Hungáriáé 

 1711, 12 et 13. cmn bistoricis, et meteorologicis 

 observationibus. M. 



Külön nyomat a »Sydenbam Opp. Tom. II. « 

 czimü műből. 



L. Kundmaun. 



Repertórium. Neue Hungarisclie und Scblesi- 

 scbe Plantation des vermeiuten Indianiscben 

 Tliees. (Rar. Nat. et Artis item in re medica 

 oder Seltenbeiten der Natúr und Krmst des 

 Kundtinanniscben Natui-alienkabinetes. Breslau 

 u. Leipzig 1737. Sect. U. Art. 18. levélbeli tudó- 

 sitások Genseltől.) — De procideutia uteri quoad 

 fundiun cum febri maligua. (Epbemerides Nat. 

 Curiosor. Cent. I. etil. Obs. 199.) — De proci- 

 deutia oculi dextri quoad totitm. (ü. o. Obs. 164.) 



— De pica virili, seu adpetitit inordinato rerum 

 vitiosariun, et a natiu'a biunana alienarmn ac 

 inedilium. (U. o. Obs. 195.) — De febri maligua 

 smnme periculosa. et jam quasi desperata xö o'íoí' 

 emicuit. (U. o. Cent. Hl. et IV. Obs. 48.) — De 

 conceptione in somno. (U. o. Obs. 49.) — De 

 bydropbobia. (TJ. o. Obs. 50.) — De baemorrba- 

 gia peuis. (TJ. o. Obs. 51.) — De pilorum deflu- 

 vio totius corporis. (U. o. Obs. 37.) — De carun- 

 cula uretbrae in lue venerea. (U. o. Cent. V. et 

 VI. Obs. 84.) — Anatómia de submerso. (U. 

 0. Obs. 85.) 



Életrajz. Horáii}'!, Memória Hungarorum. II. 

 21. — Weszprémi. Siacc. med. Biogi-. Cent. I. 54. 



— Kanitz, Versucb einer Gescbicbte der imgar. 

 Botanik. Halle. 1865. 35 1. 



Geodri = Gödri. 



Georgi András Gáspár, orvostudor. 



— De febre Hungarica. Disquisitio inaug. me- 

 dica. Erfurti 1687,LitterisGroscliianis.4r. 28 I. M. 



Gerard Gyula. 



— Az afrikai oroszlán-vadászat. Saját tapasz- 

 talata után irta . . . Francziából fordítva. Pest 

 1858. 8r. 168 1. Díszes színnyomatú borítékban, 

 2 képpel. Rátb Mór 1 frt 30 kr. M. 



Gerber Lipót orvostudor, borzitzi, csehor- 

 szági szárin. 



— Dissertatio inaug. medico-tberapeutica de 

 typbo contagioso. Pestini 1831, typis Trattner- 

 Károlyianis. 8r. 40 1. E. 



Gere János, orvostudor. 



— Orvostudori értekezés a bőr- vízkórról. Buda 

 1844, nyomt. Gyiu-iáu és Bagó. 8r. 24 1. Latin 

 czümnel is. E. 



Gerenday József, orvostudor, 1848-tól a 

 pesti egyetemen a növénytan tanára és a botani- 

 kus kert igazgatója; szül. 1814-ben Dömsödön 

 Pestmegyében, megb. 1862. apr. 8. 



