TiLATZ — GOSZTONI 



216 



PesttT Ztg. 1807. 14. sz. — Hauák János, Az 

 állattMii története. Pest 1849. 111 1. — Österv. 

 NatioriMl-Encyol. Wien 1835. 11. 379. 



Glatz Sámnel, orvostndor, pozsonyi szávm. 



— Dissertatio infiug. niedico-phann. de vitiosa 

 medicamentonnn combinatione. Viennae 1837, 

 typis conp;!-. INIecliitarist. 8r. 25, 2 1. E. 



Glatzing^er János Miliály, loíilcselet- és or- 

 vostudur, kassai szarni. 



— Dissertatio inang. niedica de febre catav- 

 rhali. Jeiiite 1738, typis Ritterianis. 4r. 2n, 4 1. E. 



GleviCZky Sándor. L. Leutsch Mór. 

 GlOCker Károly, berezeg Batthyány Fiilöp 

 udvari kertésze. 



— Jeg3'zéke töbl)féle ahna, körte, csontárok 

 és bogyógyümölesökuek, valamint rózsáknak, 

 melyek . . . által Enyingen tenyésztetnek. — Ver- 

 zeiclmiss diverser Obst- und Beerensorten, nebst 

 Eosen. Székesfehérvárott 1866, nyomt. özv. 

 Szánnner Pálné. 8r. 33 1. GM. 



Glqcker Ernő Frigyes. 



— Ühcr Terebrateln des Jurakalks in Máhren 

 u. Ungarn. Bonn 1845. 4r. egy tábla rajzzal. 

 Weber 1 frt. " " E. 



Külön nyomat az »Actorum nov., acad. eaes. 

 Leop.-Carol.« XXI. kötetéből. 



— Über einige neue fossile Thierformen aus 

 dem Gebiete des Karpathensandsteiues. Mit 1 

 (color.) Steiudrktaf. Bonn 1850. 4r. 12 1. E. We- 

 ber, 60 kr. 



Külön nj'omat az »Actorum nov., acad. caes. 

 Leop.-Carol.« XXII. kötetéből. 



Bepertórium. Über die Verháltuisse des im 

 Karpathensandstein vorkommenden oberen Jura- 

 kalkes. (Haid. Bericht über Mitth. v. Ereunden 

 der Naturwissenschaften. III. p. 225.) — Über 

 eine neue ráthselhafte Versteinerung aus dem 

 thonigeu 8phaerosiderit der Karpathensaudstein- 

 Pormation im Gebiete der Beskiden. (Nova act. 

 Acad. Leop. Carol. XIX. 2. p. 675.) — Verhalten 

 des Jurakalkes im Karpathensandstein. (Leon- 

 liard und Bonn. Jaln-b. für Mineral. 1848. 

 p. 746.) 



Glos Sámuel Lajos, orvos-sebésztudor, és szü- 

 lészmester. 



— Conservii-ung der Záhne. Für Faniilienvá- 

 ter als liatligeber u. praktisclie Aerzte, nebst 

 Beschreibung von 6 neuen dentistischen Instru- 

 menten. Neusohl 1852, gedr. bei Phil. Machold. 

 8r. 32 1, E. 



— Monographie der Seegewáchse. Neusohl 

 185 5. godr. bei Phil. Machold. 8r. 37 1. 



Glosius Sámuel, orvostudor, nógrádi szárm. 



— Dissertatio inaug. medica sistens diagnosim 

 nu)rborum systematis biliferi et uropoetici. Viii- 

 dobonae 1764, typis Georgii Lud. Schulzii 8r. 

 93 1. ' M. 



Elrli-íij::. Zeitschrií't von u. l'ür Ungern. II. 

 1S02. l'j'l. 



Gnaeding^er Ferdinánd, orvostudor, temes- 

 vári szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de urina ut signo 

 in morbis Viiidobonae 1834, typis cougreg. Me- 

 chitar. 8r. 30 1. E. 



Godenich (godenbergi) Venantius, oi-vostu- 

 dor, isztriai szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de tinea. Pestini 

 1?19. typis Joau. ThomaeTrattner. 8r. 118 1. EM. 



Gogolák Imre, orvostudor, vittenczi, n\útra- 

 megyei szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de ictero perio- 

 dico. Budae 17 78, typis r. universit. 8r. 14 1. EM. 



Goldberger Adolf, orvostudor, pesti szárm. 



— Dissertatio inaug. medico-pharm. de auro 

 ejusque praeparatis. Vindobonae 1830, tj-pis con- 

 greg. Mechitarist. 8r. 28 1. " EM. 



Goldberger Móricz, bölcselet- és orvostud(jr, 

 budai száviii. 



— Dissertatio inaug. phil. -medica sistens prí- 

 más lineas physiologiae et pathologiae psyches 

 Vindobonae 1837, tvpis haeredis v. Ghelen. 8r. 

 31 1. " EM. 



Goldschmid Ignácz, orvostudor, pozsonyi 

 szárm. 



— Dissertatio inaug. medico-practica de colica 

 in genere ejusque praecipiiis speciebus. Vindo- 

 bonae 1822.' typis Antonii de Haykul. 8r. 47 1. E. 



Goldschmidt Adalliert, orvostudor, pozso- 

 uy'í szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de arsenico. Pesti- 

 ni 1832, typis Trattner-Károlyianis. 8r. 47 1. E. 



Gondol Dániel, miniszteri titkár, a m. tud. 

 akadémia lev. tagja. 



— Takarmány'- és hus-árszabás. Pest 1867, 

 nyomt. Kocsi Sándor. 8r. 41 1. 1 frt. G. 



Gombás János. L. Chaptal J. A. 

 Gorg^iás János, gyógyszerész-gyakoiniok. 



— Pharm.-chem. Abhandlungenilber die Bern- 

 steinsáure (acidum Succincum) imd das Schwe- 

 felblaustoflf-Kalium (sulfo-cyanidum kalii.) Pest 

 1834. gedr. bei Trattuer-Károlyi. 8r. 30 1. E. 



Gorgius Bálint, orvostudor, erdéh'i csász. 

 orví^s. 



— Enchiridiou Scheuchzerianum matheniati- 

 cum, protograplűam universae matheseos com- 

 plectens, usxii Transilvanorum accommodatum. 

 Claudiopoli, 1723. 8r. 24 1. 



JRepe.rtórium. Relatio epistolica de prima pe- 

 stis Transilvanicae au. 1717. grassantis origine. 

 (Annales phys.-med. A'^ratislav. Tent. IIT. pag. 

 533.) — Brevis história pestis Coronensis in Tran- 

 silvania. (U. o. Tent. V. p. 1816.) — Speciális 

 relatio pestis Transilvanicae, in forma epistolae 

 ad amicum de statu Transilvaniae epidemico an. 

 1721. (U.o. Tent. X. p. 678.)— De turbinosa, pro- 

 cellüsa. grandinosa, frequentibus fulmim'bus mixta 

 tempestate an. 1721. d. 24. IMaii totam Transil- 

 vaniam pervadente. (U. o. Tent. XVI. p. 510.) — 

 — De constitutione acris epidemica, morbis, et 

 proventibus terrue an. 1722. (U. o. Tent. XXI. \\ 

 159.) 



EJch-(i)z. Weszprémi, Succ. Med. Biour. Cfnt. 

 II. T.ivs il. 124. 



Goriupp Ferdinánd, orvostudor. 



— Syphilisnuis specimen inaug. polit.-med. 

 Pestini 1831. typis Landererianis. 8r. 48 1. E. 



Gosztoni Mihály. 

 - 'llieses e.\ institiuionibus physiohigicis de- 



