225 . 



CrEEINEE — GBOBSCHMID 



226 



Greiner J. 



Eepertórium. Uebev Höhenbestmumingen der 

 Karp-ithen. (Lanti- und forstwirthsehaftliche Zei- 

 tung. Wien 1852. IV.) 



Greiner Lajos, föerdész a szász-kolnirg lier- 

 czegi magyar lu'adalmakban. 



— Beitrage zm* Kenntniss und Yerbesserung 

 des ungariscben ForstAvesens xi. des Forstwesens 

 im AUgemeinen. L Bd. 1. 2. Heft. Pest 1839— 

 43, gedr. bei Lud^v. Landerev. 8r. 96 L egy réz- 

 nj^omattal, 4 köre metszett táblával és 10 táblá- 

 zattal. Heckenast G. 2 frt 20 kr. 



— Wodurch köunte deni selii- fülübaren Holz- 

 mangel und der Waldverwüstung in nnserer Ge- 

 gend, Zipsen, am zweckniássigsteu abgeliolfeu 

 ■\verden ? Eine vom Zipser LandAvii'tbscbaftsve- 

 reine gekröute Preisschrift. Mit einer litliogi-a- 

 firteu Tafel. Pest 1845, gedr. bei Landerer n. 

 Heckenast. 8r. YIII. 119 1. Heckenast 50 kr. EM. 



— Biztositva vannak-e érdekeink a mostani 

 törvénj'ek által visszaélések és pnsztitások ellen ? 

 Tartozimk-e fa és tüziszer tekintetében jogilag 

 \&gy erkölcsileg az ntónemzedék iránt gondos- 

 kodni? s ha ugy, jogosítva van-e a státus össze- 

 sége . a magán birtokosok erdökezelésébe avat- 

 kozni ? s végre, melyek volnának az erdők illő 

 mennj'iségü fentartására s oltalmazására szol- 

 gáló törvén^-ek alapelvei? Az 1844-ik évi »M. 

 Gazda« 47-ik számában tervileges megvitatásra 

 kitűzött tárgyak 29-ik pontja. (Pest 1845.) 8r. 50 

 1. Czimlevél nélkül. G. 



Greissing^ Bálint, brassói szárm. ; az ottani 

 gjumasium igazgatója, később rozsnyói lelkész. 



— Disquisitio philosophiae naturális de partu 

 septimestri. Vittebergae 1677. 



Életrajz. Weszprémi, Succ. JVIed. Biogr. Cent. 

 IL P. n. 139. 



Greiszing^ János, brassói szárm., az ottani 

 gjann. tanára 1679-töl 1685-ig, haláláig; 



— Disputatio de vita nniversi corporis naturá- 

 lis. Wittebergae 1688. 8r. 32 1. 



Greiszing^ József, kir. tanácsos és a Bárczaság 

 főorvosa; szül. 1798. aug. 1. 



— Dissertatio inaug. medica sistens vaccinae 

 liistoriarum. Vindobonae 1823, ex Typogi-. J. E. 

 Akkermann 8r. 32 1. E. 



— Analj'se der Ferdinands- und Franzens- 

 Quelle in Zaison. Vorgenommen im Jahre 1842. 

 durch von Dr. . . . u. die Kronstádter Apotheker 

 Joseph jMiller u. Péter Schnell. Kronstadt (1843.) 

 gedr. bei Joh. Gött. 8r. 16 1. 



— Was ist Jod u. welches sind seine Heilwir- 

 kungen ? Mit Kurbildern aus dem Bade-Orte Zai- 

 zon. Kronstadt (1868.) gedr. von J. Gött u. Sohn 

 Heinr. 8r. 12 1. 



— Welches sind die Heilwirkungen des Eisens ? 

 Als Fortsetzmig der Kurbilder aus den Trink- u. 

 Bade-Kur-Anstalten Zaizon. ü. o. 1868. 8r. 26 1. 



Életrajz. Trausch, Schriftsteller-Lexikon. H. 28. 

 Greiszing Kár oly, gyakorló orvos Brassóban; 

 szül. 1828. jul. 11. u. ott. 



— Bie Mineralquellen zu Zaizon in Sieben- 

 bürgen, sowie die berühmten Kurorte Sieben- 

 bürgens Borszék, Ai-apatak u. Baaszen. Natur- 



Jlagyarország math. és term. kiinyvé-zeti-. 



historisch u. medizinisch dargestellt. Wien 1855. 

 Wilh. Braumüller. 8r. X, 97 1. 90 kr. 



Életrajz. Trausch, Schriftsteller-Lexikon. II. 26. 



Gren Frig3-es Albert, orvostudor. L. Kováts 

 Mihály. 



Grenser Woldemar Lajos. L. Naegele. 



Grész János, orvostudor, zalamegyei szár- 

 mazású. 



— Dissertatio inaug. medico-botanica de po- 

 tentillis Hungáriáé, Croatiae, Transj-lvaniae, Dal- 

 matiae et Litoralis Hungarici. Pestini 1837, typis 

 Jos. Beiméi. 8r. Yin, 31 1. EM. 



Sadler József kéziratából. 



Griesebach Ágost Henrik Rudolf, a göttin- 

 gai egyetemen az orvostud. és botanika tanára ; 

 szül. 1814. apr. 17. Haunovei'ban ; 1852-ben 

 Schenk Ágost wüi"zbiu"gi tanár társaságában be- 

 utazta Magvarországot. 



Bepertórium. Iter Hvmgaricmn a. 1852 suscep- 

 tum. Beitrage ziu- Systematik der ungarischen 

 Flóra V. A. Schenk. (Wiegm. Arch. für Naturg. 

 XTHL 1. 1852. 291.) 



Grimm János. 



— Praktische Anleitung zur Bergbaukunde 

 für den siebenbürger Bergmann, insbesondere für 

 die Zöglinge der Xagj'áger Bergschule. Mit einem 

 Atlas von 13 Kupfertafeln. Wien 1839. 8r. Brau- 

 müller 1 frt 12 ki-. 



— Grundzüge der Geognosie für Bergmanner. 

 Prag 1856. 8r. 



L. Faller Gusztáv. 



Bepertórium.Zui' Kenntniss der geognostischen 

 und bergbaulichen Verháltnisse des Bergwerkes 

 Nagyág in Siebenbürgen. (Jahrb. d. k. k. geol. 

 R. Yni, 1857. 709. — Die Erzniederlage und der 

 Bergbau zu Oöenbánya in Siebenbürgen. (Berg- 

 u. Hüttenm. Jhrb. der k. k. Bergakad. XYI. 

 1867.) tJeber den Alaunstein von Beregszász. 

 (Jahrb. für Mineralogie von Leonhard. 1837. p. 

 554.) — Einige Bemerkungen über die geogr. u. 

 bergbaul. Yerháltnisse von Yöröspatak in Sie- 

 benbürgen. (Jahb. d. k. k. geol. B. Hl. 3.) — 

 Ueber das Yorkommen goldführender Diluvien 

 in Siebenbürgen. (Hingenau, Zeitschrift. H. Bd.) 



Grimm Yincze. 



— Rajzolatok az állatországból. Képes köny- 

 vül a természettörténethez és faltáblával az is- 

 kolában, magyar, német, tót és szerb aláírással. 

 2 füzet. Pest 1845. 24 táblán 28 emlős-, 20 ma- 

 dár- és 1 halak táblájával. 



Griselini Ferencz. 



— Karte des Temesvárer Banats. Maasstab 1 : 

 432000. Wien 1776. Eézm. Xagy ivrét. 



— Yersuch einer poKtischen, und natürlichen 

 Geschichte des Temesvárer Banats in Briefen an 

 Standespersonen imd Gelehrte. 2 Theile. Wien 

 1780, im Yerlage bei Joh. Paul Krausz. 4r. X, 

 301 ; 2, 135 1. 8 rézmetszetü tábla rajzzal. Sam- 

 mer. 6 frt. 60 kr. EM. 



GrObSChmid Johanna. 



— Die bürgerliche Küche. Eine Sammluug auf 

 Erfahrmig gegründeter Vorschriften, allé Arten 

 Speisen auf die eiufachste und doch schmack- 

 hafteste und zugleich wenigst kostspielige Weise 



8 



