255 



HARTINGEE — HAUER 



256 



Budae 1839, tj'pis Joan. Gj'uríán et Mart. Bagó. 



8r. 22 1. " EM. 



Kartinger. 



— Gazdasági táblák. Átdolgozta Bálás Árpád 

 és Soós Mihály. Budapest 1875. Közokt. miuiszt. 

 Ára együtt 8 i'rt, külön 1 frt. 



Hartmann Fülöp Károly, or%'ostndor, bécsi 

 egj'eteini tanár. 



— Az ember szelleme, viszonyaiban a testi 

 élethez vag^- a gondolkodás élettndományának 

 alapvonatai. Orvosoknak, philosoplmsoknak, és 

 a szó magasb értelmében embereknek. . . . után 

 Soltész János. A szerzőtől megbövitett második 

 kiadás szerint. S. -Patak 1847, nj'omt. Nádaskay 

 András, kiadta a m. tudós társaság. 8r. XXIV, 

 365 1. E. 



— Boldogságtan az ember testi életére nézve. 

 Életrendi vezető az életen keresztül. A dr. 

 Schreber Mór által átdolgozott és bövitett leg- 

 njabb kiadás után L. Szabó Antal. Pest 1864. 8r. 

 XVIII, 291 1. Lampel R. fűzve 1 frt, kötve 1 frt 

 50 kr. 



Hartmann József A., orvostndor. 



— Dissertatio inang. chir.-med. de iutro-retro- 

 versione. Vindobonae 1840, tj-pis Caroli Ueber- 

 reuter. 8r. 32 1. " EM. 



Hartmann Lipót. 



— A liázi állatok s azoknak haszna. Tanulsá- 

 gosan mulattató képes könyv az ifiuság számára. 

 Minden házi állatok természethiven színezett 

 ábráival és magyarázó szöveggel. H. n. 1863. 8r. 

 24 1. 29 színezett tábl. Magyar és német szöveg- 

 gel 1 frt. 20 kr. 



— A kis állatsereglet. Az ifjúság mulattatása- 

 s oktatására. A legnevezetesb emlős állatok ter- 

 mészethiven színezett ábráival s magyarázó szö- 

 veggel. H. n. 1864. 8r. 24 1. 19 színezett tábl. 

 Magj-ar és német szöveg. 1 frt. 20 kr. 



— Az emlősök és madarak természetrajza. 

 143 szin. ábrával. H. és é. n. 4r. 42 1. 1 frt. 60 kr. 



— Képes atlasz az állat- és növéuj'ország ter- 

 mészetrajzához. 334 természethiven színezett 

 ábrával 32 képes táblán ; mindez ábrák névjegy- 

 zéke mellett magyar, német, latin, olasz, horvát 

 és szlovén nyelven. H. és é. u. Magj'ar-német 

 szöveg. 2 frt. 60 kr. 



Hartmann Mihály, orvostudor, nj-erges- 

 ujfalusi szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de morbis primae 

 infantiae. Pestini 1840, typis Jos. Beiméi. 8r. 

 35 1. EM. 



Hasenfeld llernmn, sebész-, sziilész-mester 

 és ;illat(jrvijs. 



— Diphtheritis, specimen inang. med. Pestini 

 1837, tvpis Jos. Beiméi. 8r. 56 1. egv tábla rajz- 

 zal. ' '"' EM. 



Hasenfeld IVlanó, orvos- és sebésztudor, szü- 

 lész, 18674 -tői a fürdö-g3'ógy ászát magántanára 

 a pesti k. egj'etemen és Szliács fürdöorvosa. 



— Orvosi szemle az 1860-ik é\i fürdői idény 

 fölött Szliácson, eg3'bekötve a fürdőiutézetnek 

 leírásával rövid vázlatban. Pest 1861, nj'omt. 

 MüUer Emil. 8r. 15 1. T. 



— Szliács. Bericht über die Saison 1860. Wien 



1860, Typogi-. Wilh. Engel. (Sep. Abdr.) Aiis 

 der Wiener Medizinal-Halle. 8r. 16 1. T. 



— A szliácsi vasas hévvizek élet- és gyógytani 

 hatása. Pest 1862, nyomt. Müller Emil. 8r. 22 1. 

 Ráth Mór 40 kr. ' T. 



Külön lenyomat az »Orvosi Hetilap* 1862. 20. 

 22. és 25. számaiból. 



— Eaux ferrugineuses thermales de Szliács (en 

 Hongrie.) Paris 1862, Imprimerie de L. Martinét. 

 8r. 29 1. Germer Bailliere. T. 



— Der Kurort Füred am Plattensee. Wien 

 1866. 8r. Schl. 



— Szliács fürdő g}'ógyhel3- Zólyom mellett. 

 Tájképi, történeti, földtani, természettani és 

 veg3-i tekintetben, élet- és g3-óg3'tani hatásairól 

 és a g3Ógyhel3- eg3-éb üg3'eiről. Orvosok és für- 

 dővendégek számára. Eg3- tájképpel és eg3- tér- 

 képpel. Pest 1871. nvomt. az Athenaeum. 8r. 

 VIII, 136 1. ' E. 



— Der Curort Szliács, uachst Neusohl in Un- 

 garu in topograpliischer, historischer, pli3sika- 

 lisch-chemischer Hinsicht und seine pathologi- 

 schen u. therapeutischen Wirkungen für Aerzte 

 mid Laien. Wien 1867, gedr. bei Josef Stöckhol- 

 zer V. Hirschfeld. 8r. ^T:II, 166 1. 2 térképpel. 

 Braumüller. T. 



Hassenstab János Keresztél3-, fűszer- és 

 magkereski'ilő. 



— Obstbáume-Catalog. Aus seiner eigeneu 

 Baumschule. Pesth 1822, gedr. bei Joh. Thom. 

 Trattner. 8r. 16 1. M. 



Hasskarl. 



Bepertórium. Skofitzia Commelinacearum ge- 

 nus. Von . . . u. Kanitz. (Oesterr. botan. Zeitschr. 

 Xn. 1872. 147.) 



Hathvani István, orvostudor, debreczeni 

 bölcs, és niathem. tanár; szül. 1718. Rimaszom- 

 batban, megh. 1786. nov. 16. Debreczenben. 



— De aestimatione ntorborum ex facie. Basi- 

 liae 1748. 4r. 12 1. M. 



— Thermae Varadienses, examini ph3'sico et 

 medico subjectae item de illarum usu sahitari, 

 simul cum observationibus medicis, nec non de 

 sale niedio in iis contento. Cuius occasione dis- 

 sertatio inseritur, de natura salium nominatim 

 verő de salibus qui circa Debrecinum collegiun- 

 tur nitro nostri temporis et veterum, seu nitro 

 idest, alcalino fossili vei saponario Debrecinensi. 

 Viemiae 1777, apud Rudolphum Gi-aeffer. 8r. 

 ÜWll, 203, 2 1. 45 kr. E. 



— Tabttla Hungáriáé delineata iuxta Observa- 

 tiones C. D. Steph. Hatvani jM. D. Phil. et Math. 



I Professoi-is. Obtulit Steph. Hatvani in Coll. Ref. 



1 Debreczin Ph. et Math. Auditor. (1782.) 



Életrajz. Csokonai-Album. 1861. 211. — Va- 



1 sárnapi Újság. 1871. 6. sz. arczképpel. — Ha- 

 zánk s a Külföld. 1866. 31. sz. arczképpel. 



j Hauch A. 



I lirppitórnnn. Darleguug der Resultate physi- 

 kaliscli-chemisch. Untersuchung der Mineral- 

 Heilquellen von Szliács in nördliehen Ungarn. 

 (Jalub. .1. k. k. geol. R. 1855. p. 314.) 



I Hauer Ferencz, lovag, cs. kir. bán\'atanácsos 

 és a bécsi földtani intézet igazgatója, a m. tud. 



