HENSZLMANN — HEECZL 



Henszlmann Imre, orvostudor, a iii. tudom, 

 akadémia és a Kisfaludy-társaság r. tagja, a ma- 

 gj-arországi műemlékek ideiglenes (országos) és 

 az akad. arcüaeologiai bizottság előadója, a bu- 

 dapesti tudom, egyetemen a műtörténelem ny. 

 rk. tanára; szül. 1813. okt. 13. Kassán. 



— Disseitatio inaug. medico-pliysiülogica. 

 De vooe . . . 1837. 



— Bloxam. Tlie principles of gottic ecclesias- 

 tical arcliitecture, németre fordítva, külön jegy- 

 zettel és sok rajzzal. 1843. 



— Kassa városának ó-német stylü templomai. 

 Rajzolá és niag^-arázá. . . Pest 1846, nyomt. Lan- 

 derer és Heckenast. Ivr. IV, 25 1. tizenkét réz- 

 táblával. M. 



Ezen munka után a szerző az akadémiától a 

 Marczibányi-dijat és Kassa Aárosátúl a díszpol- 

 gár czimét nyerte. 



— A czillei székes-egyház-féle építészeti pá- 

 lyázathoz való ínagj-arázat franezia nyelven. 

 (Kézii'at gyanánt nyomatott.) 1856. 



Ezen építészeti jjályázatot szerző két neves 

 franczia építész társaságában készité ; a liárom 

 társ jutalmul az első arany érmet nyerte. 



— Tlieorie des proportions appliquées dans 

 rarcliitecture depuis la douzieme d^^lastie des 

 rois égyptiens jusqu'au XVI. siécle, découverte et 

 publiée par ... 1. partié : Styl egyptieu. Ordre 

 dorique ... a Paris 1860. 4r. 20 iv, legnagyobb 

 inérvü táblákkal. Bertrand 108 fr. M. 



Ezen munka szerzőnek az építészeti arányok- 

 ról szóló felfödözését tárgyalja. 



Repertórium. Notice svtr l'église de St. Elisa- 

 beth a Kascliau (Cassovie) en Hongrie par le . . , 

 Extraite d'une monograpliie de cetté église qui 

 a paru eu langue liongroise a Pest en 1846 avec 

 gravures en folio. (Montalembert »Histoire de 

 Ste. Elisabeth de Hongrie<s: cziniü mmikájában 

 1854.) — Église S. Yved de Braine. Type de 

 Notre-Dame de Tréves de Féglise catliedrale de 

 Cassovie. (A »3Ioniteur des Arcliitectes« 1857-ki 

 folyamában. Ez azon értekezés, mehlyel a fran- 

 cziák előtt bebizonyíttatott, liogy a kassai sz. 

 Erzsébet templomát Villard d'Homiecourt ter- 

 vezte. Nevezetesen e nézetliez hozzájárult V. le 

 Duc a Gazette des beaux V. d'Honnecourtról irt 

 czikkében.) — Die mittelalterliche Baukunst in 

 Ungaru. (Oesterr. Eevue 1865 — 67. évf.) — Die 

 Kathedrale von FüníTdrchen. Baugeschichte u. 

 Baubeschreibung. (Mitth. der Ceutralcomission. 

 Wien 1868 — 71. évf.) 



Életrajzok. Franki (L. A.) Sountagsblátter. 

 Wien 1847. Kunstblatt Nr. 15. S, 96. — Sclimidl 

 Adolf. Oesterr. Blátter für Literatur u. Kmist. 

 Wien 1847. Xr. 130. S. 518. — Ferenczy és Da- 

 nielik. Magyar Írók. Pest 1856. 184. 1. — Vasár- 

 napi Újság. 1859. 21. sz. — Ujabbkori Ismeretek 

 Tára. IV. 267 — 271. — Pester Lloyd. 1860. Nr. 

 240, 280. — Wurzbach, Biogr. Lexikon. VIII. 

 Wien 1862. S. 315. — Ország Tükre. 1862. 5. S7. 

 arrzképi^el. 



Herbert = Sydney Herbert. 



Herbert József. j 



— Abliandlung von der Feder-Kraft des Was- i 



sers, etc. aus deni Lateiiiiscben übersetzt von 

 Anton Ambschell. Laibarh 1778, mit Egerscheu 

 Sclu-iften. 8r. 



Herbich Ferencz, orvostudor, nyűg. cs. kir. 

 ezred-orvos Krakkóban. 



— Flóra der Bukowina. Leipzig 1858. 8r. A''!. 

 460 1. Volckmar. 2 fi't 50. 



Fülemiit magyar- és erdéh'országi növényeket 

 a IX. és X. 1., úgyszintén más munkáiban is. 



— Északkeleti ErdéW földtani viszonyai. Pest 

 1871, nyomt. Khór és Wein. 8r. 31 1. egy tér- 

 képpel. AFM. 



Külön nyomat : A m. kir. földtani intézet év- 

 könyvei. I. köt. 3. füzetéből. 



— Die geol. Verh. d. uordöstl. Siebenbürgeus. 

 Mit 1 Karte. Mittheilungen aus d. Jahrb. d. k. 

 uug. geol. Ajist. I. Bd. 3. Hft. Pest 1871, gedr. 

 bei Khór u. Wein. 8r. 311. AFM. 



Repertórium. Ausflug in die Karpathen. (Flóra 

 Eegensb. bot. Zeitschr. Jahrg. 1834.) — Beobach- 

 tungen aus deni östl. Siebenbürgen. f\''hdl. d. k. 

 R. 1872. p. 26.) 



Herbich J. L. 



Repertóriiirn. Ein Blick auf die pflanzen.-geogr. 

 Verháltn. Galizieus. (Abhdl. der k. zool.-botan. 

 Gesellsch. 1864. XIV. 2, 125.) — Hallstátter 

 Kaik in Ostsiebenbiirgen. Stramberger Kaik bei 

 Thoroczkó. (Vlidlg. der k. k. geol. R, 1870. p. 

 227.) — Neue Beobachtungen in den östl. Sie- 

 benbürgen. (U. o. 1872. p. VerluUg. 26.) — Neue 

 Beobachtungen in den ostsiebenb. Karpathen. (U. 

 o. 1873. 282.) 



Herczegh János , orvostudor , debreczeni 

 szárm. 



— Dissertatio pliil.-med. inaug. de lapide Her- 

 culeo,ejusquevirtutibus in haemorrhagia nariuni. 

 Franequerae 1703, apud Franc. Halmanu. 4r. 

 44 1. M. 



Életrajz. Weszprémi. Succ. Med. Biogr. Cent. 



n. p. I. 83. 



Herczeg^hy Mór, orvostudor. 



— Memoiren aus dem Eeisetagebuch eines un- 

 garischen Arztes, mit besonderen Hinblick auf 

 Oesterreich-Ungaru wie es war u. provisoriscli 

 ist. Wien 1850. XIV, 212, Braumüller. 1 frt 

 50 kr. C. 



— Memória scientifico-litteraria con prefazione 

 del \iaggiatore ungherese dottore M. H. durante 

 11 suo soggiorno in PaAia nel Juglio ed Agosto 

 1853. Milano 1853. Presso 11 typogr.-editore Gug- 

 lielmini. 8r. 96 1. 2 lira. 



— Népies egészségtan, tekintettel az egészség- 

 ügyi rendörségi-e. Pest 1868 (67.), nyomt. Bar- 

 talits Imre. 12r. 152, 2 1. Lauffer Vilmosnál. 

 70 kr. T. 



— Étude médico-pratique sur les épidemies et 

 sur les nioyeus ciu-atifs les plus efficaces pour 

 combattre ces fléaux. Budapest 1874. 8r. 74 1. 

 (Reimvald et Cie. 1 fr. 25 c.) Tettey 1 frt. 



E mű Parisban nyomatott. 



Herczl Fülöp, orvostudor, szegedi szánn. 



— Oi"\-ostudori értekezés a hag3'mázról. Pest 

 1847, nyomt. Beiméi József. 8r. 401. Latin czim- 

 mel is. 



