309 



HUNYOR — HUGEL 



310 



— Dissertatio iiiaug. meclica sistens pluiiibimi 

 respectii oryctognostico. Pestini 1823, typis Joan. 

 Thojiiae Trattncr. 8r, 36 1. ' EM. 



Hunyor Imre, orvostudur ; ízül. Bacskóu, 

 Zemplén megyében, megh, 1836. okt. 6. Magcle- 

 burgban. 



— Orvostuduri értekezés a búuyorrúl. Pest 

 1834, uyomt. Trattuer-Károlyi. 8r. 2, 27 1. Latin 

 czinunel is. RM. 



Életrajz. Jelenkor. 1836. 90. sz. 

 Huszár András, orvostudor. 



— Orvostudori értekezés a kaucsalságról.Buda 

 1843, nyomt. Gyuriáu és Bagó. 8r. 24 1. ^Latin j 

 czimmel is. EM. • 



Huszár Imre, orvostndor. . 



— Dissertatio inaug. medico-practica de lier- 

 pete. Pestini 1836, typis Trattner-Károlyiauis. | 

 8r. 24 1. " EM. j 



Huszár 3Ioyses, orvostudur, pestmegyei szár- i 

 mazásu. ; 



— Dissertatio inaug. medica de colica satur- ^ 

 nina. Budae 1824, typis r. universit. 8r. 40 1. EM. j 



Huszthi (csaláiü nevén Szabó) István, httszti ■ 

 szarni, orvostudor. Bethlen Kata udvari orvosa, 

 később debreczeni tanár és városi főorvos. 



— Dissertatio pbysiologica j)iima quae est de 

 liominis automato seu corpore animali : in qtio, 

 praecipue oeconomiae animalis functiones ex 

 artificiosissima ejus structura, nil ad eas confe- 

 rente mente limnana i^er catisas et effecta brevi- 

 ter deducuntur. Lugduui Batavorum 1693, tyj)is 

 Abr. Elzevier. 4r. 16 1. — Dissei'tatio . . . secuuda 

 quae est de natura mentis ejusque fímctionis : 

 ttim eartim, quae nullum pláne connuercium lia- 

 bent cum corpore resultaut, i. e. qua corpus et 

 mentem requirunt. U. o. 1693. 4r. 20 1. — Pars 

 tertia in qua existentia Dei ex existeutia nostri, 

 seu e sttsxjenda mentis corporisque nostri fabrica, 

 functionumque utriusque natura, metapb3-sice 

 adstructura breviter deducitur. U. o. 1693. 4r. 

 16 1. M. 



— Diss. med. de subjecto sanitatis, et ejus 

 divisione in elementa. Lipsiae 1694. 4r. 8 lev. 



— Dissertatio inaug. med. de prudenti medica- 

 meutorum applicatione in tempore. Halae 1695, 

 tvpis Christopliori Salíeldii. 4r. 2 4 számozatlan 

 lap. EM. 



— Diss. plns. experimentális de corporibus, 

 illorumque principiis et affectionibus. Halae 

 3Iagd. 1695. 4r. 12 lev. 



Életrajzol-. AVeszprémi, Sttccincta Medicorttjn 

 Biogr. Cent. alt. P. post. 86. — Katona. Hist. 

 Crit. XXXAa. 731. XXXIX. 960. — Philos. Pálya- 

 munkák. I. 1835. 64. 



Huszty (raszinjai) Zachariás Teopliil, orvos- 

 tudor, Pozsony város főorvosa ; szül. 1754. 

 márcz. 13. Etiszton, megh. 1803. márcz. 30. Po- 

 zsonj'ban. 



— Dissertatio inatig. medica de phlebotome in 

 acutis. Tvrnaviae 1777. tA'pis Tvrnavieus. 8r. 

 16 1. ' ' ' EM. 



— Kritisclier Kunnnentar über die nsterrei- 

 chisclie Provinciai Pharmakopoee,miteinemEut- 

 wurfe zu eiueu gemeiunützigeu verbesserteu Dis- 



pensatoriuni. Pressburg u. Leipzig 1785, bei 

 Anton Löw Buchdrucker u. Buchhándler. 8r. 

 XVI, 304 1. M. 



— Diskurs über die meilizinische Polizei. 2 

 Bde. Pressburg 1786, bei Anton Löw Buch- 

 drucker u. Buchliandler. 8r. XIV, 548 ; XXII, 

 622 1. EMT. 



— Prüfuug der Xachricht an das Publikum 

 von dem St. Georger Schwefelbade. Pressbttrg 

 1793, mit Weberischen Schriften. 8r. 16 1. 

 1 kr. M. 



— Gekrönte Preisschrift über die Verbesse- 

 rung der k. k. Feldapotheken und den Studien- 

 wesens an der Josephs-Academie zu Wien. Press- 

 burg 1795, gedi-. bei Simon Péter Weber. 8r. IV, 

 164 1. EM. 



— Ideen zur Verbesserung der üsterreichi- 

 schen Provinzialpharmakopoee. Pressbtu-g 1797. 

 Sr. ;64 1. J. N. Schauff. M. 



Életrajz. Zeitschrift von u. íTír Ungern. III. 

 1803 192 1. 

 Hutchinson. 



— Try Krakow and the Carpatlüans. London 

 1872. Chapman. 



Hutta János, orvostudor. 



— Dissertatio inaug. medica de paralysi. Pest 

 1831. typis Laudereriauis. 8r. 28 1. M. 



Hutter Jakab, orvostudor, szebeni erdélyi 

 szárúi. 



— Dissertatio inaug. medica. Senectus ipsa 

 niorbus. Halae 1732, typis Jo. Christiani Hilli- 

 geri. 4r. 52 1. ^I- 



Huxley Th. H. 



— Előadások az elemi élettan köréből. Ford. 

 Magyar Sándor. Átvizsgálta Balogh Kálmán. 

 Budapest 1873, nyomt. a pesti köny^^lyomda- 

 részvénytársulat. 8r. XXIII, 294 1. 86 fainetsz- 

 vénjnjel és czimképpel. ET. 



Ezen czúumel is : A kir. magyar Természet- 

 tudományi Társulat könyvkiadó vállalata V. 

 kötet. 



Hübuer György-, orvostudor, porosz kir. ha- 

 sonszenvi állatorvos. 



— Hasonszeuvi házi-állatorvos. Gyakorlati 

 tanácsadó, meh'nek segélyével a lovak, szarvas- 

 marhák, jtthok, sertések sat. minden betegségeit 

 orvosi segéh' nélkül biztosan lehet gyógyitani. 

 Függelékkel: Az állat-szülészetröl. Baiuneister 

 után. Számos évi tapasztalatai után irta . . . Pest 

 1865, nyomt. Vodianer F. 1864. 8r. X, 266 1. 

 LamperR. 1 frt. EM. 



Hübner Károly, főtanitó Prágában. 



— Képes számolókönyv. Ford. Bella János. 

 Prága 1874. 8r. 47 1. Kóher. 1. füzet 24 kr. 



HÜCkel Ede, di-ohobyczi gynm. tanár. 



Repertórium. Botanische Ausflüge in die Kár- 

 pátén des Stryer und Samborer Kreises ni Ga- 

 lizien. (Yerhandl. der zool.-bot. Ges. XV. p.'49.) 



Magyarországot illető adatokat is tartalmaz. 



Hügel Ferencz, Biharmegye seborvosa. 



— Orvosságok marhák betegségei ellen, me- 

 lyeket . . . hasznosaknak találván, t. n. Bihar 

 vármegj-e közönségesekké tett. H. n. 1800. ivrét 



2 1. :m. 



