?A-A 



JOO 



JÚLIUS CAESAR 



344 



vegytan tauára a kolozsvári orvos-sebészi inté- 

 zetnél és az ottani füvészeti kert igazgatója, 



— Dissertatio iiiaug. niedica de lactatione in- 

 fantuni. Vindobonae 1833, typis Schraeniblianis 

 8r. 172 1. M. 



Repertórium. EtAvas von der Eeizbarkeit der 

 Fructificationsorgane. (Oest. bot. Z. VI. 113.) — 

 Einiges aus der Teratologie der Pflanzen. (U. o. 

 VI. 363.) — EtAvas vom Tliaue. (U. o. VII. 112.) 



JoÓ János, a i'ajzolás és épitészet nyilv. ta- 

 nára Egerben. 



— Nézetek a magyar nemzet miveltségi és 

 technikai kifejlése tárgyában. Buda 1841, nyom. 

 a m. kir. egy. bet. 8r. 201 1. 6 köre metszett rajz- 

 zal. 2 frt. lOkr.HartigGusztávnálKassán. SOkr.C. 



Jordán Tamás, Morva fejedelemség országos 

 főorvosa és II. Miksa császár tábori orvosa ; 

 szül. 1539. Kolozsvárt, megh. 1585. Brünnben. 



— De aquis medicatis Moraviae commentario- 

 lus Francofurti 1575. 4r. — (2. kiad.) U. o. 1586, 

 apud liaeredes Andreáé Weclieli 8r. XXVIII, 126 

 I. (E.) — Tübingae 1606. 8r. — Ugyanez cseh nyel- 

 ven : »Knylia o wodach hogitedlnydi neb Tepli- 

 cech MoroAvsk3'cli. Slawnj'm Cztyfem Stavuom 

 Markhrabstwij MoraAvstélio pripsaná.« czimmel. 

 Brünn 1580. 4r. XXIV, 296, 20 1. szerző arczké- 

 pével. E. 



Seivert szerint Olmüczben már előbb is meg- 

 jelent. 



— Pestis phaenomena, seu de iis quae circa 

 febrem pestilentem apparent, exercitatio. Acce- 

 dit Bezoar lapidis descriptio, et ejusdem aucto- 

 ris ad Laur. Jouberti paradoxon VII. decadis II. 

 responsio. Francofurti 1576, apud Andreám We- 

 chelium. 8r. XIV, 704, 40 1. (E.) — U. o. 1616. 8r. 



A Paradoxonra való válasz megjelent Joubert 

 nmnkájáuak II. kötetében is. Frankfurt 1599. 

 2r. 30 1. 



— Bruno-gallicus, seu luis novae in Moraviae 

 exortae descriptio. Fraukof. 1577. 8r. — Ismét 

 ezen czimmel : Luis novae in Moravia exortae 

 descriptio. U. o. 1580. 8r. XI, 115 1. (E.) — Ismét 

 az első czimmel. Francof. 1583. 8r. a szerző arcz- 

 képével. 



— Consilia medica. Francofurti 1588. I\t. — 

 U. o. 1610. Ivr. 



— Succincta narratio de origine et usu tlier- 

 marum Teplicensium prope regiam civitatem 

 Trenclűnium in inclyto Eeguo Hungáriáé mira 

 providentia Divina in salutem plurimorum aegro- 

 tantium a pluribus saeculis scaturientium. Ex ve- 

 tusto codice praestantissimi quondam medici . . . 

 anno 1580 idiomate moravico impresso desumpta 

 et latinitate donata a quodam Thermopbilo mo- 

 ravo M. I. S. Olonuicii 1752, typis Franc. Anton 

 Hirnle 1752. 8r. XIV, 64 1. EM. 



— Kurzer Bei-icht vom UrsprungundGebrauch 

 des Aveltberühinten Teplitzer, oder sogenannten 

 Trentschiuer Bades in Köuigreich Hungarn, wel- 

 chen heilsanien Quell die wunderthátige All- 

 maclit Gottes zu allgemeinen Gel)raucli und 

 Nutzen derén Krancken schon voj> viel hundert 

 Jahreu, oder nndenckliclien Zeiten lier hat ent- 

 springeu und bestámlig fliessen lassen. Vorinah- 



lens in dem Jahren 1580. von dem beriihm- 

 testen Arzten ... in Máhrischer Spracli beschrie- 

 ben. Alsdann iu dem Jahre 1752 von einem an- 

 deren mit Beifügung selbst eigenen jáhrlichen 

 Erfalirnuss in das Latéin verfasset. Jetzt lauffen- 

 deu Jahrs aber 1755 auch in tlie teutsche Sprach 

 iibertragen. Cuni licentia ordinarü. Olmütz 1755, 

 gedr. bei Frantz Anton Hirnle. 8r. 68 1. EM. 



— De usu et origine thermarmn Trenchiuien- 

 sium (1580). Übersetzt und gedi-uckt in Olmütz 

 1782. 



Életrajz. Weszprémi, Succ. Med. Biogr. Cent. 

 I. p. 74. — Korányi, Memória Hung. 11. 242, — 

 Trausch. Schriftsteller-Lexikon, II. 237 1. 



Jósa István, orvostudor, csepregi, soprou- 

 meg3'ei szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de ephialte. Bu- 

 dáé 1778, typis reg. universit. 32 1. EM. 



Jósa István, orvostudor, Szabolcs megj-e tiszti 

 főorvosa. 



— Scrutinium aquarum mineralium in Posses- 

 sionibus Sindlér et Lipótz I. Comitatui Sarosiensi 

 ingremiatis existentium. Cassoviae 1799, typis 

 Franc. Landerer. 8r. 43 1. 



— A helység bábáinak oktatása, melyet ké- 

 szített ... és ugyancsak Szabolcs várin. közhatá- 

 tározátából kinj'omtattatott. Debreczen 1823, 

 nyomt. Tóth Fereucz. 8r. 40 1. D. 



JÓZSa (bodosi) Dániel, orvostudor, erdéljú 

 székel}- eredetű, Kraszna vármegj'ének főorvosa ; 

 megh. 1849-ben. 



— Dissertatio inaug. medica sistens Mastono- 

 sologim seu morbos manimarvimmuliebriumnunc 

 primum in systematicum ordinem digestos. Vin- 

 dobonae 1828, ex typogr. viduae Stockholzer de 

 Hirschfeld. 8r. 56 1." E. 



Judenhoffer Miháh-, orvostudor, kolozsvári 

 szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de miasmatibus 

 coutagiosis organismo humano quam maximé in- 

 fantis. Vieimae 1814, typis Antonü de Haykul. 

 8r. 48 1. ' M. 



Jugoviz A. 



Repertórium. Kohlenschürfe bei Grosswardein. 

 (Jahrb. d. k. k. geol. Eeichsaustalt. X. 1859, 

 Vrhdl. 90.) 



Juhász Máté. 



— Házi különös orvosságok. Kolozsvár 1785. 

 8r. 196 1. 



Juhász Péter = Melius. 



Juhász P. 



Repertóriam. Chemische Analyse der Miueral- 

 quelle zu Vöslau. (Sitzgsb. der mathem.-naturw. 

 Classe dor kais. Akad. der "Wissensch. AVien 1866. 

 LIV. 2 Abth. 197, 216 — 224.) 



Juhos Gyula. 



]}rpcrtitriiim. Note sur le traitemeut metallur- 

 gi(iue des minerals de cuivre gi'is dans Fusiue 

 Stephauhütte. (Haut Hongrie.) (Anual. des Miues 

 Vn. 1855. 11. 53—60.) 



Július Caesar, paduai. 



— l'ractica aritlimetica. azaz: számvető tábla; 

 melyben mindenféle adásról és vételről akármi- 

 néniü kereskedésben is bizonvos szánu)knak sum- 



