385 



KOBER — gOCOÜREK 



— Emlékbeszéd bold, Scliiiiidt Adolf, Láng 

 Ferencz és Zipser Audvás felett. Pest 1865. ir. E. 



— Tennészettudomám- és gj'akorlati élet. A 

 magyar orvosok és természetvizsgálók 1863. 

 szept. 2-án Pesten tartott IX. nagyg3"ülésében 

 előadva. Pest 1863, nvomt. Kertész József. 8r. 

 13 1. ' T. 



— Két népszerű, természettudománj-i felolva- 

 sás. Kolozsvár 1867, nyom. az ev. ref. fötanoda 

 betűivel. 8r. 43 1. M. 



— Geognostiscli-balneologische Skizzen aus 

 Siebenbürgen. (Aus d. amtl. Bericht der Ver- 

 samml. deutscher Naturforscher u. Aerzte in 

 Wien 1862.) H. és év n. 4r. 68—71 1. A. 



— Az élet és az ember. Marosvásárhely 1871, 

 U3'omt. Imreh Sándor. 8r. 



Külön nyomat az orvosok és tennészetvizsgá- 

 lók Aradon tartott g^-űlése Munkálatainak XY. 

 kötetéből. 



— Elnöki megnyitó és zárbeszéde. Sepsi-Szt.- 

 György 1875. 8r. 



Külön nyomat az orvosok és természetvizsgá- 

 lók Élőpatakon tartott gyűlése Munkálatainak 

 XVin. kötetéből. 



Repertórium. Über den am 4. September 1852. 

 bei Mező-Madaras in Siebenbüi-gen stattgehabten 

 Meteoriten-Fall. (Sitzimgsber. der k. Akad. der 

 Wissensch. in Wien. XI. 1854. 675—681.) — 

 Nagyág in topogr., bergm. und natúr liist. Bezie- 

 Imng. (Altenburg, Mittlilg. 1845. Y^I.2.p.216 — 

 233;) 



Életrajz. Vasáraapi Újság. 1875. 35. sz. arcz- 

 képpel. 



KÓber Tóbiás = Coberus.. 



KOCh Antal, bölcselettudor, a kolozsvái'i 

 egyetemen az ásvány-- és földtan ny. r. tanára, 

 a m. tud. akadémia lev. tagja ; szül. 1843. jan. 7. 

 Zomborban, Bácsmegyében. 



— A górcső alkalmazása a kőzettanban. Pest 

 1869, nyomt. az Athenaeum. 8r. 40 1. Akadénűa. 

 30 kr. ^ AEM. 



Ezen czinnnel is : Értekezések a term. tud. 

 köréből. I. köt. 17. sz. 



— A szt.-endre-visegrádi és a Pilis hegység 

 földtani leirása. (Külön lenj'omat a magyar kir. 

 földtani intézet 1871-ki évkönvvéből.) Pest 1871, 

 nyomt. Khór és Wein. 8r. 60 1. EFM. 



— Geologische Beschreibung des Sct.-Andra- 

 Visegi-ader und der Piliser Gebirges. Pest 1871. 

 8r. 54 1. 



Külön nj-omat a »Mittheilungen aus dem Jahr- 

 buche der k. ung. geol. Anstalt« czimü gj'üjte- 

 mény I. köt. 3. füzetéből. 



— A Bakony hegj'ség északnjugoti részének 

 Nummulith képlete és fiatalabb képződményei. 

 (Előadatott a Földtani Társulat 1871. évi máj. 

 lió 10-ki szakgyüléséu.) 8r. 7 1. FM. 



— Górcsői kőzetvizsgálatok. Pest 1872, nyomt. 

 az Athenaeum. 8r. 33 1. Akadémia. 40 kr. AEM. 



Ezen czimmel is : Értekezések a term. tud. 

 kör. IL k. 15. sz. 



— Értekezések. Jelentés a »Frusca Gora« 

 hegységben az 1871. év nj-arán tett földtani ku- 

 tatásról. (Előadatott a társ. 1873. april 9-iki 



Magyarország math. és term. könyvészete. 



szakülésén.) Harmadkori képletek. Pest 1873, 

 nyomt. Khór és Wein. 8r. 2, 48 1. eg3- színezett 

 földtani térképpel. M. 



— A rakováczi sanidintrachvt és földpátjai- 

 nak végy elemzése. Pest 1875, nyomt. az Athe- 

 naeum. 8r. 13 1. Akadémia. 10 kr. AEM. 



Ezen czimmel is : Értekezések a term. tud. 

 kör. V. köt. 13. sz. 



— Előleges jelentés a szent-endre-^isegrádi 

 trachyt hegycsoiiortnak 1872-ben folj-tatott 

 részletes földtani \-izsgálatáról. Bp. 1875. (72.) 

 nyomt. az Athenaeum. 8r. 14 5 — 150 11. Akadé- 

 mia 10 kr. AEM. 



Ezen czimmel is : Mathem. és természettudom. 

 Közlem. X. köt. 9. füz. 



— Előleges jelentés a szt.-endre-visegi-ádi tra- 

 chyt-heg3-csoportnak 1874. év nyarán bevégzett 

 i-észletes \ázsgálatáról. Bp. 1875. (74.) n3-omt. az 

 Athenaeum. 8r. 14 1. Akadémia. 10 kr. AEM. 



Ezen czimmel is : Mathem. és természettudom. 

 Közlem. Xn. k. 2. füz. 



L. Kriesch János és Műnk Manó. 



Repertóriiim. Geolog. Studien aus der TJmge- 

 bmig von Eperjes. (Yerhandlg. der k. k. geolog. 

 E. 1868. p. 218.) — Beitrag zur Kenntniss der 

 geognostischen Beschaffenheit des Yrdniker Ge- 

 birges in Ostslavouieu. (Jahrbuch der k. k. geo- 

 logischen Reichsanstalt 1871. 1. Heft.) — Geolo- 

 gische Beschreibung des Sct.-Andrá-Yisegrader 

 u. Piliser Gebii-ges. (Mittheilungen aus dem Jahr- 

 buche der k. ung. geol. Anstalt. I. Bd. 3. Heft.) 

 — Neue Beitráge zur Geologie der Frusca Gora 

 in Ostslavonien. (Jahrb. der k. k. geol. Reichs- 

 anstalt. XXYI. Bd. 1. Heft. p. 1—48. 



Koch E. F. 



— Die Mineralquellen des gesannnten Kaiser- 

 staates, in topogr. hist. ph3-s. chem. u. therapeu- 

 tischer Beziehung. Wien 1845. 



Koch Gottfried Antal, oi-vostudor. 



— Dissertatio inaug. medica de moscho. Pe- 

 stini 1829, tv'pis nob. J. M. Trattner de Petróza. 

 8r. 27 1. " E. 



Koch Imre, orvostudor és szülészmester. 



— Dissertatio inaug. medica sistens observata 

 in clinico niedico pro medicis reg. scient. univers. 

 Hmigaricae. Mense Martio auui 1834 collecta. 

 Pestiiíi 1835, typis Jos. Beiméi. 8r. 24 1. EM. 



— Genius morborum epidemicus in Clinico 

 pro medicis regiae scientiarum universitatis Hun- 

 garicae anno scholastico 1835 — 36 observatus et 

 historiis morbormn ibidem tractatorum illustra- 

 tus. Pestini 1835, typis J.Bemiel.8r.\TII,249l. E. 



Kochlatsch István Antal, orvostudor, besz- 

 terczebáu3\ii szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de metallicola- 

 rum nonnullis morbis, praeside Alberti. Accedit 

 epistola gratulatoria, qua Stephanum Ant. Koch- 

 latsch, cum Halam gradus doct. capessendi causa 

 peteret, comitari, et quaedam de usu et abusii nitri 

 praeferre %'Dlmt Andr. Herrmann med. doctor 

 Neosoliensis Hung. Halae Magd. 1721, typis 

 Joan. Christ. Hendelii. 4r. 16, 15 1. M. 



Kocourek Ferencz. 



— A lót:ikn30sságról. Irta s a zemplémnegyei 



13 



