455 



LIEFMANN — LINZBAUER 



456 



élettanra alkalmazva. Fordították Jagócsy Pé- 

 terfy József és Jagócsy Péterfy Káliiiáii. Nagy- 

 Kanizsa 1863—64, nyomt. Markbreiter J. 8r. 

 XII, 170 1. 1 frt 60 kr., most 80 kr, MT. 



— Eövid utasítás a Eákóczy és a kisslngeni, 

 bockleti és brückenaiii egyéb gyógyforrásainak 

 alkrészei, gj-ógyliatásai és használatáról, inint 

 bebizonyult legjobb szerek a leggyakoril)b al- 

 testí s más idült betegségek ellen. Bécs. 1873, 

 nyomt. Maas Ottó. 16r. 32 1. _ M. 



Itiefmaun Frigyes, orvostudor, kassai szarni. 



— Dissertatio inaug. medica de febri eplie- 

 mera. Jenae 1696, litteris Nisianis. 4r, 36 1. EM. 



IiieSg^anig^ József, jezsuita, azután mennyi- 

 ségtan segédtanára Gratzban (1742), a rhetorika 

 tanára Linzben (1744), német hitszónok Komá- 

 romban (1749), a mennyiségtan tanára Kassán 

 (1751), aziitán 1752 — 56-baa a mennyiségtan 

 tanára a bécsi főiskolában, végre a csillag^ázs- 

 gáló int. igazgatója 1756-tól a jezsuita-rend fel- 

 oszlatásáig 1773-ig ; ezután császári kormányzó- 

 tanácsos keleti Galicziában és az út- s hidépité- 

 szet felügyelője a lengyel-osztrák tartományok- 

 ban ; szül. 1719. febr. 12. (18) Gráczban ; megh. 

 1799. niárcz. 4. Lembergben. 



— Tabulae memoriales arithmeticae, geome- 

 triáé, trigonometriáé et arithmetice ci\ális et 

 militaris. Viennae 1754. 4r. 



— Dimensio graduum meridiani Viennensis et 

 Hungarici. Augg. jussu et auspiciis peracta cmn 

 Tab. X. Viennae 1770. 4r. 262 1. M. 



Repertórmm. A short account of the measure- 

 meut of three degrees of latitude vmder the me- 

 ridián of Vienna. (Phil. Tr. 1768.) — Ezen fok- 

 mérésekről s az ő méréseiről Galicziában lásd 

 Zách : Monatl. Corresp. IV, VI-:- IX és XXIII. — 

 Dolgozatok Stepling Commerc. litt.-ben. 



Életrajz. Poggendorff, Biogr. -liter. HandAvör- 

 terbuch. Leipzig 1863. I. 1461. 



IjÍU (lilienbachi). 



Repertórivm. Brief an Caes. v. Leonh. über 

 die Umgegend von Eperjes. (Zeitschr. f. IVIineral. 

 1828. I. p. 43.) — Durchschnitt aus den Alpen 

 mit Hindeutungen auf die Karpath. (Leonh. u. 

 Bronn, Jahrb. f. Mineral. 1830. p. 153.) — Journal 

 d' un voyage geologique fait a, travers toute la 

 chaine des Carpathes en Bukovine en Transylva- 

 niae dans le Marmaros. Observations mises en 

 ordre et accompagnées des Notes par M. A. 

 Boué. (Memoires d. 1. soc. geol. 1833. I. 2. p. 

 237.) — Parallelé zwischen den Karpathen und 

 Alpen in Bezúg auf die Salzformation. (Prechtl. 

 Jahrb. d. polyt. Inst. in Wien VI. p. 166.) — 

 Überblick über die Karpathen des Marmarosch 

 u. Transsylvanieii. (Leonh. u. Bronn. Jahrb. f. 

 Mineral. 1835. p. 78.) 



Iiimpricht G. 



lieperlóv'mm. Novitáten aus der»Hohen Tátra." 

 (Jahresb. d. schles. Gesellsch. f. vaterl. Cultur. 

 LIl. 1874. p. 130.) — Über die Moos-Vegetation 

 der Babia Gora. (U. o. LI. 1873. p. 77.) 



Iiinden Miksa József báró. 



— A sáros, egészségtelen s haszonvehetetlen 

 vizek jobbításáról s ihatóvá tételéről. Kiadatta- 



tott németül és magyarra fordíttatott Kassandra 

 kiadójától. Bécs 1794, Hununel D. J. betűivel 

 8r. 22 1. M. 



Iiindenmayr Imre P. orvostudor, csakovai 

 temfsnii'gy''i szárm. 



— Hippucrates homo, philosophus, medicus. 

 Budae 1832. tyi)is r. univers. 8r. 35 1. EM. 



— Die Mineralquellen zu Buziás. L. Böhm 

 Bánat 369 1. 



Ijindley János tudor, 



— A füvészet elveinek vázolataí Dr. . . . 

 nyomán Brassai Sámuel által. Kolozsvár 1836. 

 kiadták Tilsch és fia. 12r. XVII, 162 1. kötáblák- 

 kal. 80 Ivr. — 2. kiadás. U. o. 1845. 12r. XVII, 

 162 1. 50 kr. 



Iiinkess J. IVIiksa, a lőcsei kir. fögymn. r. 

 tanára. 



— NöA'énjtan a középtanodák felsőbb osztá- 

 lyai számára. 210 fametszettel. Budapest 187". 

 nyomt. Eudnyánszk}- A. 8r. 243, 6 1. kiadja 

 LauíTer Vihnos. 2 frt. 50 kr. M. 



Iiinné Karolj-. L. Agnethler Mihálj-. 

 lainsius Ágoston Miliáh-, zólyomi szarni. 



— De transniiitatione elementoruna. Witte- 

 bergae 167.1, typis Joh. Hacker. 8r. 8 1. M. 



Iiinzbauer Ferencz Xavér, orvostudor, budai 

 szárm., 1 849/50. óta a budapesti egyetemen az ál- 

 lattan, 1859/co. óta az elökészitő sebészeti tudo- 

 mányok 113'. r. tanára, jelenleg nyugalomban él 

 Pozsonyban. 



— Conspectus thermarum Budensium thema 

 inaug. Budae 1832, tvpis reg. univers. 8r. VIII. 

 56 1. ' EMT. 



— Die warmen Heilquellen der Hauptstadt 

 Ofen im Königreiche Ungarn. Gescliichtlich u. 

 naturhistorisch beschrieben nebst Angabe ihrer 

 Einrichtinig, Anwendungsweise und Heilkraft. 

 Mit vier lithogr. Tafeln. Pesth 1837, Verlag C. 

 A. Hartleben. 8r. VI, 238 1. 2 frt. E. 



— Codex sanitario-medicinalis Hungáriáé ab 

 incunabulis Regni usque ad nostra tempóra, stú- 

 dió et opera . . . congestus. Tom. I — III. (Sect. 

 1 — 5.) Budae 1852 — 1861, typis r. universitatis. 

 a 4 frt. 20 kr. 8r. Tom. I." 1852—56. XXXIV, 

 898 1. ; T. n. 1852. XIII, 822 1. ; T. III. Sect. 1. 

 1853. X, 932 1. T. IlL Sect. 2. 1855. IV, 953 \. 

 Tom. IIL S. 3, 1860. IV, 918 1. egy tábla rajz- 

 zal. Tom. III. Sect. 4. IV, 994 1. Tom. IIL S. 

 5. VIII, CLXVI, 949, 2 1. ET. 



— Statistik des Mediziual-Standes der Kran- 

 keu- und Humauitáts-Anstalten der Mineralwas- 

 ser, Báder, Trink- und Gesundbrunnen von l'n- 

 garn. AVien 1859, in Comission bei "Wilh. Brau- 

 müller. 4r. VIII, 360 1. T. 



— Das internationale Sanitatswesen d. ung. 

 Kronlánder. Ofen 1868. 8r. 



— A magyar korona országainak nemzetközi 

 egészségügye. Az egyes igazgatási tárgyak fejlő- 

 désének történetével. Hivatalos adatok nyomán. 

 Buda 1868, nyom. am. kir. egyetemi nyomdában. 

 8r. 147, 125, "2 1. Kugler A. 2"frt, 



— Néhány szó a niagyar kormányhoz és a 

 parliamenthez a közegészség szabályozása tár- 

 gyában. Budapest 1874. 



