497 



MATYÜS — MAURITZ 



498 



ból, niel3-et az illetők hasznára, előkészületül a 

 mennyiségtanra ii't . . . 1855. 8r. 86 1. 70 kr. 

 Mátyus Györgj-, orvostndor. 



— Dissertatio inaug. niedica de liaemorrhoide. 

 Viennae 1815. typis Autonü de Haykul. 8r. 

 60 1. " M. 



Mátyus István, orvostudor, Küküllő és Ma- 

 rosszék rendes főorvosa ; szül. 1725-ben Kibéden 

 Erdélyben, megli. ] 796-ban. 



— Positioues medicae inaug. de irritabilitate et 

 aliis quibusdani medicináé capitibus. Traj. ad 

 Eben. 1756, ex offic. Joan. Bredelet. 4r. XII, 

 68 lap. DM. 



— Dissertatio medica tbeoretico-jjractica de 

 melancbolia universali et hypocbondriaca. Tra- 

 jecti ad Eben. 1 756, 4r. YIlí, 4, 65, 3 1. 31. 



— Diaetetica, ez az : a jó egészség megtartá- 

 sának módját lundamentomosan eléadó könyv. 

 Két darab. Kolozsvár 1862 — 66, nyomt. Páldi 

 István. Br. XVIII, 519, 13 ; XLH, 495, 14 1. M. 



— Ó és új diatetica az az : az életnek és egész- 

 ségnek fenntartására és gyámolgatására, isten- 

 től adattatott nevezetesebb természeti eszközök- 

 nek a szerint való elé számlálása, a mint azokra 

 reá kaptak, és eleitől fogva mind ez ideig magok 

 károkra vag}' hasznokra vélek éltek az emberek, 

 melyben hat darabokra intézve a maga elébbi 

 diaeteticájának első darabját bővebben kimag^-a- 

 rázta ; és sok ide tartozó régi szokásokkal s jeles 

 történetekkel meg-megvilágosította, s egyszers- 

 mind a természetnek szentséges helyeire is maga 

 feleinek sok helyeken a jeget megtörte ; ugy 

 hogy, eniivi részben e munka természet histó- 

 riája gyanánt is szolgálhasson. Pozsony 1787 — 

 93, Füskuti Landerer ^lihál}- költségével és be- 

 tűivel. 8r. 1. darab. XXX, 463 1. Szerzőnek rézbe 

 metszett azczképével. 2. d. XLAT:n, 489 1. 3. d. 

 IV, LXXII. 419 1. 4. d. 1789. XII, XXXVI. 499 

 1. 5. d. 1792. XXIV. 768 1. 6. d. 1793. XXIV. 788 



I. 7 ,frt. EMT. 

 Életrajzok. Weszprémi, Steph. Succincta me- 



dicorum Himg. et Transs. biogi-aphia Viemiae 

 1787. Centuria tertia Tom. PV. p. 128. — Horá- 

 nj-i, Alex. Memória Hung. Viennae 1776. Tom. 



II. p. 597. — Danielik Józs., Magyar írók. II. 

 Pest 1858. 193 1. — Kanitz, Ang. Versuch einer 

 Geschichte der ungar. Botanik. Halle. 1865. S. 

 73. • — Toldy Ferencz, A magyar nemzeti iroda- 

 lom története. Pest 1864—65' 112, 179 I. — Va- 

 sárnajji Újság. 1864. 33. sz. arczképpel. 



MatZ Jenő József. 



Repertórium. Die »hohe Tatra« in der Welt- 

 ausstelluug. (Wanderer 1873. Nr. 191.) — Eine 

 Excnrsion z. Tatra. Ein geogr. Beitrag z. Keunt- 

 niss der Zips.(Mitthlg. d. k. k. geogr. Gesellschaft 

 X. 1869. p. 102.) 



Mauksch János Dániel, orvostttdor, késmárki 

 szarni. 



— Dissertatio inaug niedica de partibus plan- 

 tarum. Tja-naviae 1776, typis Tymaviensis 8r. 

 36 lap. ' ' EMT. 



AViuterl előadásai után. 



Mauksch Tamás, késmárki evang. lelkész; 

 szül. 174?<, iiiegh. 1831. Késmárkon. 



— Tentamen Plorae Scepusii partim aliorum 

 comitatuitm. 4r. 



— Über die "Witterung in der Zips, besonders 

 miter den Karpath. Alpen. Wien 1793. 8r. 



Bepertórium. Verzeichniss der Zipser Pflanzen 

 bis 1797 gesammelt. (Kjtaibel »Botanica geogra- 

 phica Hungariae«). — Verzeichniss der Pflan- 

 zen, Avelche "Wahlenberg von seiner Eeise mit- 

 brachte, und die hier nicht fand oder verkaunte. 

 — (ü. o.) Index plantarimi in Scepusio lectarum. 

 (U. 0.) — Verzeichniss und Beschreibung der 

 karpathischen Bláttersch-wámme (Agarici) im 

 Zipser Comitate in TJngarn. (Isis 1834.) — Über 

 einige karpatliische Gebirgsseeu im Zipser Co- 

 mitate in Ober-Ungarn. (Baumgarten u. Etting- 

 hausen Zeitschi-ift für Phvsik imd 3íathematik. 

 Bd. VII. Wien 1830. Heft 2^) 



Életraj-ok. Isis. Herausg. v. Okén. Jahrg. 

 1834. S. 655. — Annalen der Literatur u. Kunst. 

 Wien J. 1811. Bd. Hl. S. 372. — Kanitz, Ver- 

 such einer Geschichte der ungarischeu Botanik. 

 Halae 1865. ö. 133. 



Mauksch Tóbiás, nagy-szalóki evang. lelkész; 

 szül. 1727. okt. 27. Késmárkon, megh. 1805-beu 

 Kolozsvárt. 



— Über die Witterung in der Zips, besonders 

 unter den karpatischen Alpen. Wien 1798, gedr, 

 bei Matth. Andr. Sclunidt. 8r. 



Életrajz. Melzer, Jacob. Biographien berühm- 

 ter Zipser. Kaschau 1833. S. 264. 



Maurer György János, orvostudor, hunfalvi 

 szepesmegyei szárm. 



— Dissertatio inaug. medico-practica sistens 

 fluxum catameniorum. Budae 1835, tj-pis reg. 

 tuiivers. 8r. 30 1. " EM. 



Maurer Xep. János, orvostudor, ónodi szái-ni. 



— Dissertatio inaug. medica de hydrothorace. 

 Pestini 1819, typ. J.Thom. Trattner.'Sr. 49 1. EM. 



Maurice, párisi fogorvos. 



— Xincs fogfájás többé ! Csalhatatlan útmu- 

 tatás, niíkép kelljen nnndenféle fogfájást gj'or- 

 san és gyökeresen gyógyítni, a fogakat késő 

 vénségig épségben megtartani, a romlottakat 

 ismét helyre állítni, a liiányzókat újakkal kipó- 

 tolni. . . , frauczia munkája után dr. Xagv János. 

 Pest 1842. 2r. 35 1. Geibel K. 70 kr. ' E, 



Mauritz Eezső, főreáliskolai igazgató Kas- 

 sán ; szül. 1839-ben Göllniczen a Szepességben. 



— Die Anfangsgriüide der Xattirlehre. Für 

 Volksschulen. Pest 1872, Druck von Brüder 

 Bentliner u. A. Grünwald. 8r. IV. 63 1. Ltidwig 

 Aigner. 40 kr. G. 



— Természettan elemei. Népiskolák számára. 

 Pest 1872, nyomt. Bendiner testv. és Grünwald 

 A. 8r. 56 1. kiadja Aigner Lajos. 40 kr. (G.) — 

 2. jav. kiadás. Pest 1874. 8r. 74 1. Aigner 40 kr. 



— Közönséges számtan. I. füzet. A közép- 

 tanodák első osztáh^a, valamint a polg. és fel- 

 sőbb népiskolák megfelelő osztálj-ai számára. 

 n. füzet. A középtanodák 2. 3. és részben 4. osz- 

 táh^ai számára, valamint a polgári és felsőbb 

 népiskolák megfelelő osztályai számára. Buda- 

 pest 1874, nyomt. a Légrády testvérek. 8r. 99; 

 100 1. Aigner Lajos tulajdona. 1 frt. 60 kr. 



