525 



MOCSÁRT — MOKRY 



526 



— Számtan és algebra, felgyninasiunii és fel- 

 reáltauodai liaszuálatra. . . . után Klamarik Já- 

 nos fögymii. tanár. A teljesen átdolgozott 9. ere- 

 deti kiadás szerző által jogositott eg^^edüli ma- 

 gyar kiadása. Pest 1867. 8r. VI, 292 1. Kiadja 

 Lauífer Vilmos 1 frt. 50 kr. (GM.) — 2. kiadás. 

 (12. eredeti kiadás után.) Budapest 1874, uyomt. 

 Eudnyanszky A. 1873. 8r. 298, 4 1. 1 frt. 50 kr. 



— 3Iértan elemei összeköttetésben rajzolással. 

 Középtanodák használatára. . . . után Szabóky 



Adolf — 3. kiadás. (A 15. böv. és a mé- 



teiTendszer szerint átdolgozott eredeti kiadás 

 után.) Pest 1873, uyomt. Kocsi Sándor 1872. 8r. 

 IV. 195 1. 225 idouuual. Kiadja Lampel Eóbert. 

 1 frt. 20 kr. 



Mocsáry Sándor, m. nemz. nmzeumi őrseged. 



— Adatok Biharmegye faunájához. Jelentés 

 az 1872-ik év nyarán e megye területén tett 

 állattani kutatás és gj-üjtés eredményeii'ől. Bp. 

 1875. (72.) uvomt. az Athenaeum. 8r. 163—200 

 11. Akadémia 20 kr. AEM. 



Ezen czinmiel is : Matlieni. és természettud. 

 Közlem. X. köt. 11. füz. 



— Biharmegye téhely- és pikkehTÖpűi. Bp. 

 1876 (1873). 8r. 95—156 1. nyomt. az Athe- 

 naeum. Akadémia 20 kr. AEM. 



Ezen czinunel is : Mathem. és természettud. 

 Közlem. XI. köt. 5. füz. 

 L. Podliraczky Ferencz. 

 Mocsi Károly. 



— A bába-mesterségnek eleji . melyeket a 

 magyar bábáknak számára fordított s kiadott. 

 Pest 1784. nyomt. Trattner Mátyás. 8r. 62 1. 7 

 kr. — 2. kiadás. U. o. 1785. 8r. 62 1. 12 kr. M. 



Mocsi 3Iihály. 



— Elmélkedések a physiologia és psychologia 

 körében, különös tekintettel a polgári és erköl- 

 csi nevelésre. Buda 1839, mom. a m. k. egyetem 

 betűivel. 8r. 2, 148 1. 54 kr' ' EP. 



— Természettudományi pályamunka. Felelet 

 a természettudományi egyesülettől feltett követ- 

 kező kérdésre : Adassék elő a természettudomá- 

 nj-ok nagA^ jelentősége, a két magyar testvér- 

 haza anyagi és szellemi boldogsága kifejlődé- 

 sére : mutattassanak egyszersmind módok és 

 utak, melyekkel lehetne liazánkban általában, 

 nem az iskolákban egyedül, hanem a nép közt 

 is boldogitó természettudományokat legczélsze- 

 rűbben, azaz legsikeresebben és leghaszuosab- 

 ban elterjeszteni? Pest 1846, nyomt. Beiméi 

 József. 8r. 58 1. ' ET. 



Modec L. 



— Geometrijsko oblikosloyje za porabu u gra- 

 djanskih i puckih skola. Zágráb 1875. Albrecht 

 40 ki-. 



Mértan liorvát nj'elveu. 

 Modrach Ottó. 



— Beleuchtung der Mángel, welche bei der 

 in Ober-Ungaru gebráuchlichen Kupfer-Pi'obe 

 existiren u. Andeutung wie denselben abgehol- 

 fen werden köune. Leutschatt 1 852, gedr. bei 

 Joh. AVerthmüller u. Sohn. 8r. 12 1. E. 



Mohi J. 



— Das Tokayer Weingebirge und desseu Um- 



gebungeu genannt : Hegyalja in lűstorisoh-topo- 

 graphischer und ökonomisch-merkantilisclier 

 Hinsicht beschrieben von J. Mohi u. A. G. Lass- 

 galluer. Kaschau 1828. Auf Kosten der Jeanette 

 Mohi. geb. Wagner, gedr. bei Carl Werfer. 8r. 

 Xn. 196 1. E. 



Mohr Frigyes Sánuiel. könyvező a Hoch- 

 nieisTer-léle könyvkereskedésben Xagy-Szeben- 

 ben; szül. 1761-ben, megh. 1805. febr. 26. Xag\-- 

 Szebenben. 



— Gesuudheitslehre fül- die Jugend, nebst 

 eiuigeu pádagogischen VTinken. Hermannstadt 

 1804. bei Martin Hochmeister. 8r. 72 1. 



Életrajz. Trausch, Schriftsteller-Lexikon 11. 

 439. 



MojsisoviCS E. tudor. 



Beppilóriinn. Der Pisana-Quarzit der Tatra. 

 (Vhdlg. der k. k. geolog. E. 1867. p. 258.) — 

 Die tithonischen Klippeu bei Palocsa im Sároser 

 Komitate. (U. o. p. 255.^1 — Karpathen-Sandstein- 

 und Klippenkalk der Umgegeud v. Polhora und 

 Trstena; (U. o. p. 215.) — Karte des westl. Thei- 

 les der hohen Tatra mit dem Cheosgebirge und 

 deu südl. und nördl. Vorlagen. (U. o. 354.) — 

 Umgebungen von Lucsky und Sielnitz im Lipt. 

 Ctte. (U. o. 259.) — Umgebmigen von Eogoznik 

 und Czorsztyn. Nördl. Tátratháler. (U. o. 212.) 

 — Umgegeud von Lehota und Borove m der 

 Árva. (U. o. 239.) — Über norische Bildungen in 

 Siebenbürgen. (U. o. 1875. Vrhdlgen. p. 142.) 



MojsisoviCS (moisvári) György", orvos- és 

 sebésztudor, a bécsi sebészi egyetem sebészi ko- 

 ródájának főorvosa; szül. 1799. apr. 20. Ivánka- 

 falván, Tiu-óczmegyében. 



— Dissertatio inaug. medico-pharm. sisteus 

 actionem et usmn therapeuticum balneorum 

 simpliciimi tepidorum. Vindobouae 1826. typis 

 congi'eg. Mechitar. 8r. 52 1. E. 



— Darstellung der Aequilibrial-Methode zur 

 sicheren Heilung der Oberschenkelbrüche olme 

 Verkürzung. Wien 1842. Braumüller u. Seidel. 

 8r. négy tábla rajzzal. L. 



— Darstellung einer sicheren und schnellen 

 Heilmethode der Syphilis durcli Jod-Práparate. 

 Wien 1845. 8r. L. 



Életrajz. Wurzbach. Biogr. -Lexikon. X'^TU. 

 450. 1. ^ ^ ^ 



MojzisowiC János. 1804-ben pribóczi lel- 

 kész. 



— Wseubecná Zpráwa Bésnosti. W Banské- 

 Bistficy 1803. 8r. 



— Praktické poucení o deteliué a ^^-ywázení 

 dótelinOAvého semene. sat. Pozsony 1804. 



Utasitás a lóhere termesztésre cseh-tót nyel- 

 ven. 



Életrajz. Jungniann Jos., Historie literatury 

 ceské. Prága 1849. 601. 1. 



MokOSSinyi Mihály, bölcselet- és orvostu- 

 dor, szent-márton-kátai. pestmegyei szárm. 



— Dissertatio inaug. medica de nutrice. Pesti- 

 ui 1S2_'. rypis L. Landerer de Füskut. 8r. 29 1. E. 



Mokry Beniamiu. a pápai ref. főiskola taná- 

 ra; megh. 1826. máj. 15. Pesten 52 éves korában. 

 L. Möller János. 



