68o 



SCHÖNWÁLD — SCHEEIBEKS 



686 



tókat. Pápa 1843. a ref. főiskola betűivel. 8r. 

 54 1. 45 kr. 



Schönwald Ferencz. 



— Népszerű iitmutatás az uj péuz kezelésénél, 

 vag3' könnyű módja a pengő pénznek ausztriai 

 pénzértékre s viszont az ausztriai pénzérték 

 pengő pénzre való átváltoztatásának. Német 

 után . . . Debreczen 1858, kiadja Telegdy Lajos. 

 8r. 24 1. 10 kr. ^ E. 



Schöpf. = Schoepf Ágost. 

 Schrader. 



— Gondos és tapasztalt jiüiorvos, vagyis le- 

 írása a juhok nyavalyáinak és azok gyógyitás- 

 módjának, tekintettel a mei'ino és nemesitett ju- 

 hokra. Schrader és Schmalz szerint. Kassa 1835, 

 a Literatúrai intézetben. 12r. IV, 91 1. 65 kr. EM. 



Schraud Ferencz, bölcselet- és orvostudor, 

 1795 — 96-tól 1801 — 1802-ig az elméleti orvostan 

 tanára a pesti tudom, egyetemen s később Ma- 

 gyarország főorvosa ; szül. 1761. máj. 14. Pesten ; 

 szül. 1761. máj. 14. Pesten, uiegh. 1806. márcz. 

 18. Kismartonban. 



— Opuscula rem pM-sicam, et cheuűcam atti- 

 nentia. Diss. I. De natura aerum inflammabilimn 

 et vitaliimi. ü. De lucis et matériáé electricae 

 simüitudine. LQ. De origine caloris in tritis cor- 

 poribus. rV. De meteoro quodam singulari, et 

 nonuullis consectariis theoriam aurorae borealis 

 attinentibus. Leopoli 1785, typis Pillerianis. 4r. 

 28 számtlan levél. Eggenberger 20 kr. EM. 



— Tentamen theoriae generális febrium, edi- 

 dit dvmi medicam apud Szegedienses provinciám 

 capesseret. Pestiui s. a. ai^ud Joli. Mich. "Wein- 

 gand. 8r. 38 1. Eggenberger 30 kr. EM. 



— Abhandlung von der Verbindung der Lust- 

 seuche mit dem Scharbocke und derselben Hei- 

 Itmgsart. Wien 1791, bei Kmtzbeck. 8r. 68 1. 

 Kurzbeck 30 ki\ M. 



— Beobachtuugen aus der Arzneikunde. Wien 

 1792, bei J. Edlen v. Kurzbeck. 8r. XXYI. 117 1. 

 40 kr. M. 



— Pi'iniae lineae studii medici. Quas audito- 

 rimi suorum conmiodo duxit. . . Pestini 1794, 

 apud fratres Kilián. Budae, typis regiae univers. 

 8r. X, 272 1. Eggenberger. 7o'kr. EMT. 



— Aphorismi de politia medica. Audit ormn 

 commodo concinna\-it. Pestini 1795, apud fratres 

 Kilián. Budae, typis regiae uuiversit. 8r. YI, 

 176 1. 60 kr. ' EMt! 



— De febribus tentamina duo. Vienuae 1797. 

 br. Heubuer. 60 kr. 



— De febribus periodum habentibus observa- 

 tiones novae. Vindobonae 1797. 8r. 



— De forensibus judicmu et metlicorum rela- 

 tionibus. In vicém introductionis ad medicinám 

 forensem disserit. Pestini, Posonii, Lii^siae 1797, 

 typis Joan. Mich. Lauderer de Füskut. 8r. VIII, 

 75 1. Eggenberger. 40 kr. EMT. 



— Geschichte der Pest in Sirmien in den Jah- 

 ren 1795 und 1796. Nebst einem Auhange, -wel- 

 cher die Geschichte der Pest in Ostgalizien, Vor- 

 schriften der Pestpolizei und Ideen über die 

 Ausrottung einiger ansteckenden Krankheiten 

 enthált. 2 Theile. Pesth 1801. gedr. bei Mathias 



Trattner. 8r. XVIH, 210; 2, 192, 1 1. térképpel és 

 egy tábla rajzzal. Schaumburg. 3 frt 60 kr. EMT. 



— De eo quod est in morbis epidemimn. Dum 

 protomedici Huugari munus capesseret disserit. 

 Pesthini 1802, typis Mathiae Trattner. 4r. VIII, 

 34 1, Schaumburg in Wien. 60 kr. EMT. 



— História pestis Szirmiensis annormn 1795 

 et 1796. Jussuregio scripsit . . . Tomi Hl. Budae 



1802, t3-pis regiae universit. 8r. LXVI, 202; 394; 

 337 í. 10 tábla rajzzal. 9 frt. EMT. 



— Elementa medicináé forensis. Pesthini 1802. 

 tvpis Mathiae Trattner. (Schaumburg in Wien. 

 l' frt 10 ki-.) 8r. IV, 164 1. EM. 



— Georg. Stahli chii-. doct. et univers. Hung. 

 prof. Vn. kai. Novembris mortuo parentat. 

 Pesthini 1S03, tvpis Mathiae Trattner. 8r. 

 22 1. ' EMT. 



— Nachi-ichten vom Scharbock, welcher im 

 Jahre 1803 in mehreren Gespannschaften von 

 Ungarn beobachtet wtu-de nebst Beitrágen zur 

 Gescliichte des brandigen Ausschlages, Avelcher 

 in Ungarn Pokolvar genannt wird. Pesth 1804, 

 gedr. bei Mathias Trattner. 8r. 76 1. (MT.j — 

 Nachrichten vom Scharbock in Ungarn im Jahre 



1803. nebst Vorschriften der Medicinischen Po- 

 lizey fúr nicht ansteckendt Volkskrankheiten 

 vmd' Beitrágen zur Geschichte des brandigen 

 Ausschlages, welcher in Ungarn Pokolvar ge- 

 nannt wird. Wien 1805. 8r. 128 1. két táblá- 

 zattal. Camesianische Buchhandltmg. Heubner. 

 60 kr. ^í- 



— De aqua soteria thermarmn Budensiima, 

 quae Caesareae dicuntur. Budae 1804, typis et 

 sumtibits reg. univers. Pesthanae. 8r. 62 1. MT. 



Vorschriften der inlándischen Polizey gé- 

 gén die Pest und das gélbe Fieber aufgestellt 

 von . . . Í-Iit zwei Tabellen. Wien 1805, in der 

 Camesinaischen Buchhandluug. 8r. Mii, 103 1. 

 Heubner 45 kr. ET. 



L. Chenot Ádám, Trnka. 



Életrajz. Kölesy és Melczer. Nemzeti Plutar- 

 kus. Pest 1816. III. 2 40—253 1. — Oesterr. Na- 

 tional-Encyclopaedie von Gráffer u. Czikann. 

 Bd. rV. &\ 584. — Fejér, História Academiae 

 scientiarum Pazmaniae. Budae 1835. p. 164. 



Schreber orvostudor. L. Batizfalvy S. 



Schreiber E. orvostudor. 



X hasonszenvi házi-orvos. Minden kóros 



jelenetek előadása, betürendű sorozatban a meg- 

 felelő homöopathiai gyógyszerek kitételével. 

 Kivonatban. Pest 1859, nyomt. Gyurián József. 



8r. 49 1. , ^^^; 



Schreibers Károly, orvostudor, gyakorló 

 orvos Bécsben és természetrajzi tanársegéd az 

 ottani e<^yetemen 1806-ig, azután a bécsi cs. kir. 

 udvari Természetrajzi gAÜjtemény igazgatója; 

 szül. 1775. aug. 15. Pozsonyban, megh. 1852. 

 máj. 21. Bécsben. 



— Versuch einer voUstandigen Conchylien- 

 kenntniss nach Linné-s System. 2 Bde. Wien 

 1793. 8r. Heubner. 4 frt 50 ki". 



— Nachi-icht von einer betrachtlichen Samm- 

 hmg thierischerEinge^veidewürmer. In deutscher 

 u. lateinischer Sprache. Wien 1811. 



