719 



SOLTÉSZ — SONKLAR 



720 



szitette . . . Sárospatak 1865, nyomt. Forster K. 

 a ref. föisk. betűivel. 8r. 68 1. :i5 kr. — 2. kiadás. 

 U. o. 1874, nyomt. Steinfeld B., a ref. föisk. bet. 

 8r. 55 1. 35 kr. M. 



— A füvészet alapvonalai, tekintettel a mű- 

 veltebb néposztály szükségeire. Koszorúzott pá- 

 lyamunka. Számos fametszettel. Budapest 1873, 

 nyomt. az Athenaeum. 8r. IV, 246 1. kiadja az 

 Akadémia 80 kr. EMT, 



L. Hartmann Fülöp K., Pokoruy Alajos. 

 Életrajz. Hanák János. Az állattan története 

 és irodalma Magyarországban. Pest 1849. 159 1. 



— Fereuczy és Danielik, Magyar irók. k. 44 1. 



— Toldy, A magj-ar nemzeti irodalom története. 

 Pest 1864—65. I." 302, 347, 357 1. 



Soltész József, nógrádmegyei lörinczi nö- 

 ven<lék gj^ugyszerész. 



— Gyógyszeres értekezés a jalapadékról 

 (Jalapina) és a hamany vasany kékletröl (C3'anu- 

 retum Kalii ferratum). Pest 1833, nyomt. Tratt- 

 ner J. M. és Károlyi István. 8r. 16 1. E. 



Soltész Miksa, orvostudor, gyakorló orvos és 

 Fehérmegye tiszt, főorvosa ; szül. 1830., megh. 

 1864. niárcz. 24. Moóron. 



— Memoranda der allgemeinen Botauik und 

 die Medicinalpflauzeu der österreicluschen Pliar- 

 macopöf für Mediciner und Pliarmaceuten. Wien 

 1854. 8r. IV, 106 1. 



Somlyai Júlia. L. Máté János. 



Sommaruga Ervin báró, tudor. 



Bepcrtóriiivi. Cbemische Studieu iil)er die Ge- 

 steinc tler vmgariscli-siebenbürgisclien Tracliyt- 

 und Basalt-Gebirge. (Jalirb. d. k. k. geol. Keicbs- 

 anstalt XVI. 1866. 461. és Verbandl. 136.) 



Somiuer Iguácz, orvos-sebésztudor, lőcsei 

 szárm. 



— Dissertatio inaug. cliirurg. medica de eva- 

 cuationibus sanguinis. Pestini 1830, tj'pis J. M. 

 Trattncriauis. 8r. 36 1. EM. 



Somody József. 



— A teremtés természettörténelmének nyo- 

 mai. Angolból forditá . . . Pápa 1858, UA'om. a 

 ref. főiskola betűivel. 8r. X, 254, 2 1. 107 fa- 

 metszvénynyel. 4 frt. 20 kr. (EMT.) — Olcsó 

 (czimlap)" kiadás. Pest 1860, 8r. 254 1. 107 fii- 

 metszettel. Osterlamm K. 2 frt. 



Somogyi Antal. 



— Hogy lett a föld olyanná a minő mostan ? 

 A nép számára irta . . . Arad 1873, u3'omt. Ré- 

 tliy Lipót. 8r. 19 1. E. 



Somogyi Cs(izmazia) Sándor. 



— A lu'ir nég3'szögitése (quadratura circuli) 

 lelietséges-e vag^' sem ; lia az, mennyiben és mi 

 módon lehetséges 'i A legfoghatóbb előterjesztés- 

 ben felvilágosítani igj-ekezett . . . Pest 1828, egy 

 tábla rajzzal, nyomt. Landerer Lajos. 8r. 24 1. 

 20 kr. " " M. 



L. Spiess J. S. 



Somogyi (somogyvári) József, orvost udor, 

 rechniczi szjirni. 



— J>iss(rtatio inaug. medica de scorbxito. Er- 

 fordiar 1729, typis Groschianis. 4r. 23 1. D. 



Somogyi Kudülf mérnök, a pesti ref. fögynma- 

 siujnban a számtan és természettan tanára. 



— A kir. mag3'. terjnészettiidományi társulat 

 könyveinek czimjegyzéke. Összeállitá . . . Pest 

 Pest 1866, nyomt. Trattner-Károlj'i. 8r. 56 1. ET. 



Külön lenyomat a kir. magyar természettudo- 

 mányi társulat közlönyének 5-flik kötetéből. 



Somp János, orvoetudor, olaszi, szepesinegyei 

 szárm. 



— Dissertatio inaug. physico-medica. Sangui- 

 suga. Budae 1834, typis regiae universitatis. 8r. 

 38 1. " EM. 



Sonklar (innstádteni) Károly, cs. k. vezér-' 

 őrnagy, elöld) töV)b hel3'en hadapródiskolai tanár 

 és Karolj' Victor fhg. nevelője ; szül. Fejértem- 

 plomban, 1816. decz. 2. 



— Eeiseskizzen aus den Alpeu und Karpathen. 

 Wien 1857. L. W. Sidel. 2 frt. 70 kr. 8r. VI, 

 532 1. 



— Die Oetzthaler Gebirgsgruppe mit Atlas. 

 Gotha, 1861, Pertlies, 4r. 



— Die Gebirgsgruppe der Hohen-Tauern, mit 

 besouderer Rücksicht auf Orograpliie, Gletscher- 

 kunde, Geologie und Meteorologie nach eigenen 

 Untersucliungen. Wien 1866, Beck. 8r. famet- 

 szetekkel. 



■ — Allgemeine Orograpliie oder Lehre von den 

 Eelief-formen der Erdoberflácbe. Wien, 1873. 

 Braumüller. 8r. 



Eepertóriuw.. Besteigung des Grossglockner 

 ani 5. Sept. 1854. (Sitzungsber. der k. Akad. der 

 W. Math.-naturw. Classe. 1855.) — Ein neuer 

 Condensations-Hj'grometer. (U. o. 1856.) — 

 Neuerlicher Ausbruck des Suldener Gletschers 

 in Tirol. (U. o. 1857.) — Ueber den Zusanmien- 

 hang der Gletscherschwankungen mit den me- 

 teorologischen Verháltnissen. (U. o. 1858.) — 

 Die Gebirgsgrupjje des Hochschwab in Ober- 

 Steiermark. (U. o. 1859.) — Der grosse Schutt- 

 kegel von Wiener-Neustadt. (TJ. o. 1859.) — Die 

 Aenderungen der Temperatur mit der Höhe. 

 (Denkschr. d. k. Akad. d. W. 1863.) — Das 

 Oetzthaler Eisgebiet. (Mittlieil. d. k. k. geogr. 

 Gesellsch. in Wien. 1857.) — Einige Höhenmes- 

 sungen der Gebrüder Schlagiutweit. (U. o. 1859.) 



— Grundzüge der Hvetographie v. Oesterreicli. 

 (U. o. 1860.) — Die ^Gletscher der Diluvialzeit. 

 (U. o. 1863.) — Das Eisgebiet v. Hohen-Tauern. 

 (U. o. 1864.) — Von den Alpeu. (Mayer's Oesterr. 

 Revue. 1863, 1864.) — Eine Besteigung des La- 

 sörling bei Pregarteu. (Jahrb. der oest. Alpeu- 

 vereins J 864.) — Val Rendena und Val Genova 

 in Süd-Tirol. (U. o. 1864.) — Das Rainthal bei 

 Taufers und das Ruthnerliorn. (U. o. 1864.) — 

 Die Südseite der Zillerthaler Alpen. (U. o. 1865.) 



— Einige Ansichtspunkte in den Alpen. (U. o. 

 1867.) — Die höchsten Berge der Zillerthaler 

 Alpen. (U. o. 1867.) — Höhenbestinnnungen in 

 den Zillerthaler Alpen. (U. o. 1868.) — Zur Flóra 

 von Wiener-Neustadt. (Oest. bot. Zeitschr. 1866. 

 Nr. 2.) — Aus dem Banate. (U. o. 1870. Xr. 3.) 



— Ueber die plastischon und h^vpsometrischeu 

 A''erliáltüisse der Ost-Alpen. (Auslaud 1869.) — 

 Die Julischen Alpen und der Wocheimer Kissel. 

 (U. o. 1869.) — Ueber einen Punkt in Tyndales 

 Gletscher-Theorie. (U. o. 1870.) — Das Floiten- 



