857 



ZEKELI - ZEÜSCHNER 



858 



ürvostauliallgiitók számára. Magyarra í'ord. id. 

 Pnrjesz Zsigmond. Pest 1869, U3^omt. és kiadja 

 íreckeDast Gusztáv. 8r. VIII, 552 1. 4 frt. GM. 



Zekeli Fr. 



Repertórium. Tertiárfossilien aus Siebenbür- 

 gen. (Jalirb. d. k. k. geol. Reiclisanstalt. Wien II. 

 1851. 2. Heft. 173.) 



Zelena Ferencz. 



— Minden háznál használható közönséges és 

 legújabb nemzeti szakácskönyv, egy hosszas ta- 

 pasztalás után irt bevezetéssel, mi módon kellessék 

 t. i. a húsos és böjti ételeket, akár egészségeseknek, 

 akár betegeknek, akár lábbadozóknak. szintúgy 

 • •g3- nagy táblához, mint kisebb asztalhoz készi- 

 teui. A főzés-, befojtás, sütés, kolbásztöltés, aludt 

 hívek vag\- szulczok csiuálása, gj-ümölcsbefözés, 

 hideg és meleg italok, egészséges tisánok, fagy- 

 laltak, crémek, czukorsüteménj'ek, liktáriomok, 

 liqueurök bőv gyűjteménye stb. könnyen meg- 

 fogható, bizonyos, tapasztaláson épült rendsza- 

 l)ásival. Egy toldalékkal. Kiadta . . . 2-dik meg- 

 jobbított kiadás, egy rézmetszéssel. Kassa 18.30. 

 nyomt. és kiadta Werfer Károly. 8r. XVI. 324 1. 

 1 frt. 35 kr. — 4. böv. és megjav. kiadás. Pest 

 1861. 8r. 353 1. Emich. 1 frt. 60 kr. 



Zelizy Dániel, ovvostudor, gyakorló orvos s 

 a debreczeni jogakadémián a törv. orvostan he- 

 lyettes előadója. 



— Granim és gran. A gránrendszerröl a gramm 

 rendszerre történő pontos átszámitás megköny- 

 nj'itése végett orvosok és gyógyszerészek hasz- 

 nálatára. Debreczen 1875, nyonit. a város könyv- 

 nyomd. 8r. 82 1. E. 



Zemplényi Antónia. = St. Hilaire Jozefa. 



Zeng^er C. W. 



• — Das gerichtlich-chemische Verfahren bei 

 Vergiftungen durch Arsenik. Neusohl 1860, gedv. 

 bt^i Pliilipp Machold 4r. 18 1. M. 



Zeuger Károly. 



— Madarász kézikömve. Utnmtatás a mada- 

 rászat körébe tartozó madarak megismertetésére, 

 fogására és tartására. Pozsony 1844. 8r. 50 1. 

 4 ábrával. 



Zentner W. 



— Die Kartoffelkilche oder An-weisung aus 

 diMi Kartotteln eine Menge wohlschmeckender 

 Gericlite, ferner : Reis, Gries, Mehl, Brod, Butter, 

 Káse, Sauerteig und Seife auf die einfachste und 

 wohlfeilste Art zu bérelten. Nebst Vorschriften 

 die Kartoffeln aufzubewahren, gegen das Erfrie- 

 i'en zu sichern, und die erfrorenen zu benützen. 

 Kaschau 1836, gedr. bei Carl Werfer. 8r. VIII, 

 75 1. Lauffer. 10 kr. EM. 



Zepharovich V. lovag. 



— Mineralogisches Lexikon für das Kaiser- 

 tlium Österreicíi. 2 Bde. 1759 — 73. 8r. P. 



lieperlóriurn. Zinuober vom Theresiagange in 

 8chemnitz. (Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst. 

 Wien V. 1854. 223.) — Geologische Aufnahme 

 der Halbinsel Tihany am Plattensee. (U. o. VII. 

 1 856. 196.)— Die Halbinsel Tihany im Plattensee 

 und die nácliste Umgebung von Füred. Mit 2 Kar- 

 ten. (Sitzungsber. der k. k. Akad. mathem.-natnrw. 

 Cl. XIX. 1856. 339 — 374. 



Zerrennei" C. tudor. 



lippevtorltnn. Geognostische Verháltnisse von 

 Oláhpián in Siebenbürgen. (Jahrb. d. k. k. geol. 

 Eeiohsanstalt. IV. 1853. 484.) — Aus einer Rei- 

 semappe : Nagj'ág. (Oesterr. Zeitschr. für Berg- 

 u. Hüttenweseh. 1855. Hl. 7.) — Verháltnisse v. 

 Oláhpián. (Oláhpatak) in Siebenbürgen. (Jahrb. 

 d. Geol. R. IV. 3.) 



Zeuschner (Zeischner, Zejszner) Lajos, len- 

 gyel geolog, meggyilkoltatott szolgája által 1871. 

 jan. 3. 



— Carte géologique de la chaine du Tatra et 

 les soulevements parallels. Berlin 1844. 



Első földtani térkép a Tátráról. 



— Über den Bau des Tátragebirges und der 

 parallelen Hebungen. St. Petersburg 1848. 



Repertórium. Über das Tátragebilde. (Leon- 

 hard u. Bronn Jahrb. f. Mineral. 1830. p. 74.) — 

 Bemerkungen über die geogn. Beschaffenheit v. 

 Sanku. (Leonh. n. Bronn .Jahrb. f. Mineralogie 

 1833. p. 534.) — Einige Nachrichten über die 

 Karpathen. (ü. o. 1834. p. 295.) — Der Karpa- 

 thensandstein gehört nach den Versteinerungen 

 in die Ooliten-Reihe. (ü. o. 1837. p. 137.) — 

 Über Lias bei Neusohl und über Zipsens fett- 

 artige Substanzen bei der Hermaneczer Höhle. 

 (U. o. 1841.88.) — Arbeiten in der Tátra ; der 

 sogen. Nunnnulitenkalk ist Dolomit. (Leonh. 

 Jahi-b. 1839. p. 689.) — Der Karpathensandstein 

 gehört zur Juraformation. (Leonhard und Bronn 

 Jahrb. f. Mineral. 1839. p. 185.) — Ergebnisse 

 von Thorosiewicz. Analj^sen Karpathischer Mi- 

 neralquellen. (U. o. 424.) — Hebungen der Tátra 

 und Karpathen, der Karpathensandstein ein Ju- 

 ragebilde. (ü. o. 1841. p. 71.) — Karpathen- 

 Ammonitenkalk. Gránit, Gryphaa columba. (U. o. 

 1841. p. 350.) — Nummuliten-Dolomit mid Kar- 

 pathensandstein d. Tátra, derén Versteinerungen. 

 (U. o. 1842. p. 429.) — Reise auf die Babia Gora 

 in den Beskiden. (U. o. 1842. p. 441.) — Reise in 

 den Karpathen u. in der Tátra. Die Xummuliten- 

 forniation ist Lias. (U. o. 1842. p. 274.) — Über 

 das Bindemittel in den Fucoiden-Sandsteinen. 

 (tr. o. 1843. p. 165.) — Analysen von Sandstei- 

 nen aus den Karpathen. (Ü. o. 1843. p. 165.) — 

 Karpathensandstein gehört zum .Jura, nicht zur 

 Kreide. (U. o. 1843. 704.) — Über d. Verháltniss 

 des Turcoideusandstemes zum Ammonitenkalke 

 am nördlichen Abhange der Tátra und über das 

 relatíve Altér der Sedimente. (U. o. 1846. p. 171.) 

 Über den Löss in den Beskiden und im Tátra- 

 gebirge. (.Jahrb. d. geol. Reichsanst. II. 1851. 

 p. 76.) — Gletscher u. Höhenmessunge in der 

 Tátra. (Sitzgb. d. Ges. f. Erdkunde. Berlin III.) 

 — Mittheilungen einer Liste von 116 Höhen des 

 Tátragebirges nach barometr. Messungeu. (U. o. 

 1839. p. 10.) — Über das Altér der Karpathen- 

 Gesteine. (Haidinger Ber. über 3 Mitthlg. v. 

 Freunde der Xtrw. EL. p. 426.) — Über das Altér 

 des Karpathensandsteines und seiner Glieder. 

 (U. o. 1847. ni. p. 14. — Geognostische Schil- 

 derungen der Gangverliáltnisse bei Kottei-bach 

 (und Poracz) im Zipser Comitate. (Sitzungsber. 

 der k. Akademie der Wissensch. mathem.-natnrw. 



