och andra Amphibia, utom hwariehanda fruetus artificiales e China, 

 som alla redan hit anländt. 



En stor järnport år dessa dagar färdig hoos Smeden, hwilken 

 Gref. Frider. Gyllenborg skiänkt till trägården. 



Uti vrarmaste huset, Drifhuset, synes nu Musa, den aldra 

 splendidaste wäxt i naturen, som aldrig tillförene warit i Sverige 

 el:r så långt i norden, som trifwes och wäxer wähl; tillika med 

 en anselig sambling af allehanda plantis succulentis et Aloés, Cacti, 

 Euphorbise, Stisseriae <fcc. speciebus. ^ 



(Ingen underskrift.) 



Utanskrift: 



a Monsieur 

 Monsieur Jacob Larss. Arrhenius 



Stockholm. 



Sigill IV, rödt lack. 



Finnes i Upsala Universitets bibliotek (Mscrpt. U. 81 a). Anteckning pä 

 detsamma af annan person (Arrhenius): Prof. Linn^i bref d. 8 Dec. 1744. 



^ Jacob Larsson Arrhenius hade för afsigt att utgifva en utförlig Historia 

 Begice Academics Upsaliensis, men denna hans plan gick om intet genom att 

 han fick anställning i Stockholm i Kungl. Kansliet. Hans broder Petrus (sedan 

 prost och kyrkoherde i Funbo samt slutligen i Bro och Lossa) började 1752 

 att med begagnande af det samlade materialet utgifva en sådan Historia i 

 disputationsform, men medhann endast tre delar; fem ytterligare sådana utgåf- 

 vos därefter af Olof Andersson Knös, som dock ej medhann afsluta arbetet. 



Manuskriptet till den beskrifning öfver botaniska trädgården, som däri 

 skulle intagas, fick Linné sig till granskning öfverlemnad, och i detta bref lem- 

 nar han de rättelser och tillägg, som han ansåg behöfliga. 



^ Jfr. Catalogus Plantarum tam exoticarum quam indigenarum, qui- 

 hus Hortum Academicum Ubsaliensem primum instruxit An. MDCLVII 

 Olaus Rudbeck. (Ups. 1658). 



^ Redan samma år (1742), som Linné öfvertog den botaniska professuren, 

 ingaf han »en remonstration till Academien om Academie Trägärdens uprättande 

 ur sitt öde», hvartill ock hörde uppförande af »et Winterhus eller drifhus, som 

 man almänt kallar Orangerie», På förord af Consistorium academicum bifölls 

 detta af Kanslern, hvilken öfversände en af Hofintendenten Carl Hårleman 

 uppgjord ritning till orangeriet; senare lemnade han ock en planritning till 

 själfva trädgårdens ordnande. 



* Det af Ol. Rudbeck d. ä. uppförda »botaniska huset« var då så förfallet, 

 att det var »et spektakel för hela staden och likare et Ugglenäste eller Röfware- 

 kula än et Professors hus». Pä yrkande af Linné blef det utdömdt och upp- 

 fördes ett nytt, hvari han 1744 eller 1745 inflyttade och sedan bodde ända till 

 . sin död. 



^ Jfr. Th. M. Fries, Linné, lefnadsteckning, del. II s. 91—94. 



