98 



flera dylika hade hunnit få tjocka och höga stammar. Ett Palmträ och 

 en sort Gactus woro der af 3 famnars högd. Trägården har en wid- 

 lyftig etendue^ och den förmon, att alla slag af jordmåner der finnas. 

 Men utom den delen, der drifhusen äro, och K. Willhelms presenter stå 

 rangerade, saknas wäl ännu behörig matthet och ordning. Orsaken lär 

 härröra d^raf, att D:r Gleditsch har wäl fått direction öfwer trägården, 

 men så att D:r Ludolff,^ som är Botan. Professor wid Gollegium Medico- 

 Chirurgicum, skall ha frihet att der för sina åhörare demonstrera wäxter. 

 Och dessa bägge männer äro hufvudowänner, så att hwad Gleditsch för- 

 bättrar, förstörer den andre. 



Prof. Gleditsch har uptänckt ett nytt systeme i Botaniquen. Han 

 säger sig remarquerat, det numerus staminum i stor del wäxter icke är 

 constans. Han tar till fundament Sedem seu Insertionem Staminum, 

 aut in communi cum pistillo basi seu thalamo, aut in corolla, aut in 

 calyce, aut in Stylo. Gör så 5 Glasser. l:a comprehendit Thalamosie- 

 ■mones, in quibus stamiua insident communi thalamo; 2:a Petalostemones, 

 in quibus petalis inseruntur; 3:a Calycostemones, in quibus calyci infixa 

 sunt; 4:a Stylostemones, in quibus stylo insident, et 5:a Latentes, som 

 swärar emot Glassis Gryptogamiae. I hwar class bU 2:ne hufwud-ordi- 

 nes; till den första föras de plantas, som hafwa stamina distincta, till 

 den senare de, som hafwa stamina connata. Mycken wighet och lätt- 

 het, både att begripa och att derefter examinera wäxterna, tycks följa 

 denna methode. Des Auctor lär innan kort göra den allment bekant 

 genom trycket, tillika med sin Historia Fungorum. Twänne artiga expe- 

 rimenter hade jag ock tillfälle, att se hos honom. Han hade frucht- 

 bärande Ficus, åtskilliga species af Aloe, af Gactus, äfwen af Gheiranthus, 

 ett slag Geranium, Ribes, och jemwäl Vitis, alla frodigt wäxande uti 

 gemen wäggmossa. Han lindar wäl renad massa kring rötterne på späda 

 tälningar, så att han får liksom en globus, i hwilken rötterne ligga inne- 

 slutne; en sådan klimp sätter han ned i en kruka och fyller på sidorna 

 med samma massa. Han har försökt detta sedan år 1738 med alla- 

 handa wäxter, och fått ej allenast blommor och frucht, utan ock mogna 

 frö af wäxter, som i massa alldeles blifwit fortdrifna. Dylikt rön menar 

 jag af ingen förr wara giordt. 



Till det senare menar jag förr giorda observationer gifwer anledning. 

 Små afskurna telningar sättas i ett kärl med wattn. Till en hands högd 

 ifrån samma kärl sättes ett annat, med genombruten botten, så att telnin- 

 garne kunna slå längs igenom, och det fyllas med jord. När tälningarna 

 så stått en tid af 6 weck., ibland längre, taga de rötter antingen i watt- 

 net el:r i jorden, el:r på bägge ställena tillika. Jag har nämnt om dessa 



