200 



quoad locum i alla climater lika? eller 2:o huru de ändra detta deras 

 wahl quoad locum pro ratione situs et diversae elevationis poli etc? 3. 

 Quaenam universales per certum poli gradum per totum Orbem? 4, 

 Qusenam quasi universales quse in diversis climatibus saepe inveniuntur? 

 ^ Herr Professoren, som hafwer hela regnum vegetabile under sin styrelse, 

 lärer utan möda kunna diktera för Kalmen en liten mönsterrulla, hwil- 

 ken jag nu såsom frånwarande och skild ifrån böcker och samlingar 

 nödgas begjära, och för hwilket beswär jag beder om unskyllan. Jag är 

 framgent med all tillgifwenhet 



Hr Professorens 

 hörsammaste tjenare 

 ursäkta hastigheten. Sten G. Bielke. 



Som Siegesbeck nästan dageligen ännu har tilfälle att få frön ifrån 

 Tatarierne, Sibirien och Ghina samt Professor Steller snart torde komma 

 tilbaka och wi fådt och hafwa mera att wänta, om Herr Professoren 

 skulle behaga lemna mig än flera åt Siegesbeck, så beder jag mycket 

 derom och att de i det fallet kunde lemnas till Kalmen att till mig 

 öfwersända. 



Heintzelman har ock straxt efter min hitkomst berättat mig, att 

 Gmelin och Siegesbeck bhfwit förhkte, hwilket han mig will tillskrifwa, 

 och är det sant, att jag så mycket mera mig derom winlade, som deras 

 jalousie förhindrade mig att få så mycket jag wille hafwa. 



Linn. Soc. Vol. II: 13 — 14. — Odateradt, men säkerligen skrifvet 1745. 



' Otto Reinhold Yxkull, född 1670, generalmajor, landshöfding i Åbo 

 och Björneborgs län, död 1746; af hans 8 döttrar funnes vid denna tid de 

 tvenne yngsta ogifta i hemmet. 



* Carl Lagerflycht, född 1707, först kommissions-sekreterare, sedan 

 chargé d'affaires vid ryska hofvet, kansliråd 1760, död 1773. 



^ Delta af den 1743 aflidne läkaren Traugott Gerber författade arbete 

 blef aldrig tryckt; den af Bjelke ombesörjda afskriften däraf (liksom ock af 

 andra ryska växtförteckningar) finnes nu i Linnean Socielys bibliotek. 



* Lestocq, se bref. 555 not. 7. 



* Hvilken växt härmed afses, är osäkert. Ej omöjligt är, alt härmed 

 förstods det till Sverige då nyligen inkomna, s. k. sibiriska ärtträdet (Cara- 

 gana arborescens), för hvars odling Bjelke särskildt intresserade sig. I Vet. 

 Akad:s Handlingar för 1750 införde han ock en Beskrifning om det Siberiska 

 Ärte-Trädet, hvars frön han trodde kunna användas till föda. Han hade 

 nämligen låtit »koka något såsom Linser, och på stål-qvarn äfven mala något, 

 samt til pannkaker på Bonde-maner baka» och funnit »det senare ganske smake- 



