302 



åtminstone intet fattas. Skulle något wara, som Herr Archiatern och 

 Riddaren förmodar kunna finnas härstedes och som Herr Archiatern och 

 Riddaren täckes anbefalla mig, att antingen upsöka och öfwersända eller 

 ock att undersöka och nogare examinera; så skall iag effter ytterste för- 

 mågo söka att gifwa Herr Archiatern och Riddaren satisfaction och der- 

 medelst giöra mig af des widare gunstige förtroende wärdig; som ing 

 ock utbeder mig, att med Herr Archiatern och Riddaren få communicera, 

 hwad sällsamt mig här kan förekomma samt att få fägna mig af des 

 Råd och underwisning, i det jag finner twifwelacktigt och owanligit. 



Skulle Herr Archiatern och Riddaren i någon afsicht täckas hedra 

 mig med sin skrifwelse, kunde brefwet lemnas till Herr Cantzelie Rådet 

 och Riddaren Garleson,^ som iag föreställer mig, är för mycket älskare 

 af wittra och lärda män, att icke wara Herr Archiaterns och Riddarens 

 wän; Han torde hafwa den gracen, att låta det genom någon i Kongl. 

 Gantzeliet, som wet addressen, till mig öfwerstyras. 



Slutel. har iag den ähran att försäkra, det iag med alt uptänckehgit 

 estime och högachtning ständigt framhärdar 



Wälborne Herr Archiaterns och 

 Riddarens 



ödmiuke tienare 



Eric Bränder. 

 Algier d. 24 Aprilis 

 1754. 



Linn. Soc. Vol. II: 129-32. 



^ felskrifning i st. f. Kähler; jfr bref. 31 not. 1. 



* Antoine Joseph Dezallier d'Argenville, född 1680, »secrétaire de Roi du 

 grand college», sedan »conseiller du Roi», död 1765. Hans här afsedda skrift 

 är Histoire naturale éclaircie dans deux de ses parties principales, la li- 

 thologie et la conchyliologie (Paris 1742). 



^ Edvard Carleson, se bref. 243 not. 7. 



610. 



Wälborne Herr Archiater och Riddare ! 



Med Herr Archiatern, som smakat nöijet af nya upfinningar i Na- 

 tural Historien och fölgackteligen bäst wet att werdera dem, tager iag 

 mig frihet att communicera ett slags Patella, hwilcken iag torde få kalla 



