88 



i myokeuliet och wälsmaklighet wida öfwerträffar dem i Europa; af 4. slag 

 af Walnött-träd, hware frukt i godhet oj gifwer ofter de Europaeigka, och 

 hwars träd uti snickare-arboto näppel. har sin like; af flere slags willa wiu- 

 ranckor, hwaraf skogarna äro fulla, och dem man ser i ymnoghot denna 

 tiden införas til salu; af et slags Lönn, som ännu mera wäxer längre åt norr, 

 emedan här är nästan för varmt för den samma, af dennas saft, som om 

 wårtiden rinner från trädet, då man hugger deri, kokas och tilredes et 

 Såcker, som i söthet och smak ej gifwer ordinairt Såcker efter; iag har fått 

 til skäncka en stor klimp deraf, så at iag kan med så mycket större wisshet 

 tala om detta. Åtskilliga örtslag, som wäxa willa i skogarna, af hwilka som- 

 ligas frö el- sielfwa ärter brukas til maat, af andra tagas rötteme, som wäxa 

 i sådana knylar som Potet^r. ganska många träd och örter, som brukas til 

 färgerier, dem iag nu ej hinner specificera. Willa Mulbärsträd af flera slag 

 finner man i ymnoghet öfwer alt i skogarna; de som rest ända til norra delen 

 af New England, der kiölden om wintrama täflar med den i Torno och Lapp- 

 markon, försäkra mig, at de äfwen sedt willa Mullbärsträd der; ej en, utan 

 flere, hafwa för curieusitet haft Silckosmaskar, dem de födt dermed, som 

 spunnit så godt Silcke, som någonsin det, hwilket finnes i Södra Europa; 

 en af fordna Gouverneurerna i New-York kunde af sina egna Silckesmas- 

 kar, som föddes af desso träds löf, få åhrl. så mycket Silcke spunnit, som 

 han til sin hela familia hade af nöden; men emedan dagswerckzfolcket 

 här äro oändol. dyra, och man finner sin största profit med Spannmåls- 

 handel, som föres härifrån til hela Westindion, så har man glömt bort all 

 Silkesmask-skiötzel. Jag går nu förbi de många medicinal-wäxter, som 

 här finnas, och hwars nytta ofta är funnen dråpelig. Kadix Xinsi och Po- 

 lygala äro de minsta; der den Högste låter mig hafwa hälsan, och alt wäl 

 gå, så skal iag wid min lyckeliga hemkomst til Swerige, hafwa så wäl ymnog- 

 hot frö af alla desse, som lefwande plantor tillika; ty at alla desse skola 

 wela fort i Swerige, twiflar iag ej om, endast frön kommo oskadde fram, 

 och sedan wäl skiötas. Af Ekar finnas här 10. ja flere hel särskilta slag; 

 men iag sätter ej så stort wärde på desse, som på wår Swenska Ek, ty de 

 spisa ej i waraktighet mot den samma. Eljest är här en general observa- 

 tion, grundad på en långlig erfarenhet, at et och samma träd, ju längre det 

 wäxer åt norr, ju waraktigare är det, och ju längre kan det stå emot röta; 

 häraf sker, at skepp, som äro bygde här i Nya Swerige på långt när ej duga 

 mot dem, som bygges i New England, ty då de i New England kunna wara 

 til 16 å 20. år, kan man sällan betiena sig af de skepp här byggas öfwer 8 

 ä 12. år, innan de blifwa genom rutna; men skepp som byggas af Ekar i 

 Europa, uthärda wida wägnar bägge desse. Af grässlag, (: Graminibus :) 

 finnes här en stor myckenhet, men iag har näppel. funnit et enda, som 

 förtienar någon särdeles upniärcksamhet, e^ går upp emot en del af 

 wära Europaeiska wid ängsskiötsel; dock har Mr. P>artram^ berättat mig, 

 at ju längre man här kommer til norr, ju utwaldare grässlag blifwer man 

 warse; af alla wåra Europajiska gräsarter har iag til datum funnit endast 

 en enda, nemligen Poa §. 75. i Flora Suec' alla de andra äro hemfödingar 

 af America och aldrig warit willa i Europa. Ehuru, som iag hört, en och 

 annan i Swerige welat draga läran om watnets aftagande i twifwelsmål. 



