44 



emedan trädet rått lucktar som rå fisk, det är et helt nytt genus, och hör 

 til Polygam. Det ena trädet har bara flores mascnlinos, samt hvar flos 

 stam. 10. Det andra trädet har flores hermaphrod. och bara stam. quin- 

 que. all Claytonia har stigma triplox, paténs. Jag har funnit et ganska 

 stort antal af våra Svenska örter, utom dem Grouovius har, e. g, uti Flor. 

 Svoc. § 4. 26. 27. 29. 41. 63. 67. 75. 76. 78. 84» 104. 124. 152. 186. 272. 276. 

 277. 292. 293. 324. men e sem. satis forte, fast multis in locis in sylvis. 

 330. 348. 378. 379. 383. 417. 422. af Mr. Bartram. 430. 435. 483. 501. 

 522. af Mr. Bartram på Catshill bergen mot Canada. 531. 752. 755, 769. 

 774. 818. mod flere iag i hast ei kan crhindra mig. 400. af Mr Bartram vid 

 Canada. Usus oecon. et medic. af de masta träd och örter, och tror iag 

 mig komma at gifva mera usus i min flora, än näppel. i någon flora ännu 

 är skedt; locus natal. omnium, tempus flor. när sem. mogna; hvilka löf 

 qvar om vintern; hvilka lämnas oätna af boskap; hvilka vissa slags fog- 

 lar och diur äta; Engelska, Tyska, Svenska, Franska namn på örter och 

 träd. Hvad skal iag säja om foglama här? Det är näppel. en enda, som 

 iag kan kalla Europseisk; somliga äro så lika, som ovum ovo, men sonus 

 och låten hel different; må de äta något här, som anten mera öpnar 

 ell drager ihop halsen, e. g. Caprimulgus ell sidsta species af Hirundo Faun. 

 Suec. den finnes här så aldeles lik vår, som ovum ovo, och som Hr. Archiat. 

 tagit sin beskrifning af den samma, men låten skild vida vägnar; hon kal- 

 las här Wipperivill, emedan hon om aftnarna kommer til husen och ro- 

 par beständigt whipperiwill elL whipperiwhipp; så är det med andra, 

 de äro lika våra bekantaste, men anten låta de annorlunda, elL hafva 

 de andra åtbörder. Med Quadrup. är nästan äfven det samma; här finnas 

 mast aUa de slag, som i Sverige, men de äro olika, så at de måste vara et 

 särdeles species, eller en ganska stor varietet; så är det med biörn, räf, 

 hare, hiort, oxar. Råttor, Ickornar, etc. vår Svenska röda Eäf är väl här, 

 men ei varit här öfver 100™ år, utan kommit öfver från Europa, som som- 

 liga säja, med en Engelsman i Nya England, som förde dem hijt, eV som 

 andra säja, från Grönland 1697. då en skarp vinter var. Af våra Sven- 

 ska insecter har iag fått en stor myckenhet, e. g. 349, 521, 572, 596, 617 

 kallas af de Svenske Brödätarn, finnes eljest nog i stubbar i skogar; men 

 äfven ganska mycket i huus. 649. 698. 744. 772. 782. 1003. 1068. 1101. 

 1102. 1109. 1110. 1115. 1116. 1123. 1168. 1171. apud. americ. copiosiss. 

 . . .» villa diur. 1186. 1187. 1200. 1263. 1271. etc. etc. men iag har ock fått 

 en stor hop nya; iag gif ver mig ei tid til at strax beskrifva alla, ty det skidle 

 taga för mycket . . . som bör användas til angelägnare, utan iag samlar 

 dem bara. Meloe är en förstörare af Veratrum, ty han äter på den i grund. 

 Jag har funnit ganska mycket nya örter, som absolut bhfva nya genera, 

 om ei Hr Arch. nyligen . . . dem. Mr Colden låter hälsa, är en god man; 

 men hinner ei mera bry sig om örter, ty han sitter i pubUque affairer; han 

 . . . Premier Minister i Nevyorks province; älskad af få; an recte, neecio. 

 han har varit mig til stor hielp. Bartram en . . . skarp observatör, men 

 lat skrifvare; känner do flästa örter, men lagt in näppel. 20. iag har läst 

 hans resa, som han 2. gånger sändt tiJ Grön. och den kaparn bägge gånger 

 borttagit, och det til Mr. Bartrams lycka, ty han skulle bara skända ut sig 



