46 



med des tryckande, ty des lathet at skrifva gör at resan duger ingen ting; 

 men då man talar med mannen, och hör honom, så finner man, at han 

 varit en grufvelig starck observatör: han är alt, bonde, snickare, svarf- 

 vare, skomakare, murmästare, Trädgårdzmästare, Präst, timberkarl, och 

 iag vet ei hvad icke; rasande hnfvud på karl. Roten af Aralia Canad. 

 har ei sin like at hela huggsår; iag har sedt otroliga curer af den. Arum 

 Sp. 1. Grön. fl. roten indianernas mat, rå förgifft, stekt skönt bröd. Arum 

 fluit. Grön. 121.* frön indianernas bästa maat. Agrim. vulg. rötterna gan- 

 ska sköna i calore febr. brukade som The. Herre Gud, livad mycket iag 

 hade at skrifva om iag hänt; iag har. aldrig i mina dagar haft sä mycket 

 at göra som denna våhr; från första daggryningen ända til kl. 10. om af- 

 tonen; får se om iag härdar ut; det myckna skrifvande som iag alt sielf 

 måste giöra, tröttar mast ut; iag är ibland om afton så trött, så at iag ei 

 orckar röra mig; iag mår nu mycket väl, endast at iag finner så ringa mat- 

 lust; dock känner iag ingen matthet i kroppen; hinner iag ei göra menioir. 

 til Acad. från mig här, så skal iag görat i Albano, om de villa Americaner 

 ei hasta för snart dädan. Men huru skal man bota det; örter och träd af 

 samma species, hvaraf det ena kommit från England, det andra växer 

 här vill i skogarna, differora dock så at den från England gemenl. står 

 2, 3, ja somliga 4. veckor förr i blomma, än don vilt växande här, fast de 

 ofta stå bägge på samma ställe, i samma jordmån, ha lika sol etc. orsaken 

 tycker iag vara den, at den från Europa slår ut sina blommor, då luften 

 här får den grad af värma, som i hans hemort de gamla länderna då den 

 der blomstras; men här vil den villa ei göra det, emedan han likasom af en 

 långlig erfarenhet vet, at ofta ända långt in i may komma frostnätter, 

 då alla blommorna frysa ofta bort på den Europ. den Amer. vil ei slå ut, 

 för än han vet, at ingen köld kommer mera, som skal skada blomman; 

 men det vet den Europ. som en främlinge, ei af, och blir derföre ofta om 

 våhren bortfryst; en orsak til Amer. örternas senfärdighet at komma fram 

 är Grönland och Hudsonsi sund, hvarifrån om våhren vädret nästan con- 

 tinuerl. blåser hijt; nu är samma siö och land då full med ijs, som ei smäl- 

 ter för än långt in på sommaren, derföre hvarcken kunna el"" töra Norra 

 Amer. örter komma förr fram, än samma ijs til en del är smält; åtminstone 

 kunna de ei mognas, för än sent. Herre Gud, hvad nyttigt för Sverige 

 iag kan få härifrån, af hvad iag redan vet, om Gud låter mig hava hälsan, 

 och iag får det väl hem; och iag hoppas få dubbelt så mycket nytt i Canada, 

 ty många hafva berättat mig, at de sedt der oändl. antal af alla växter, 

 som Amoricanorno bruka til mycket; men fasel. mycket skallerormar der: 

 Polygala har mot des bett ei mera kraft än andra;* en indian ville visa i 

 inånga» presonce huru han med den kunde handtera skallorormen, och 

 J)ota des bett; det gick an några gångor, men hur det var, gaf ormen honom 

 (•t bett i tummen; han brukade Polygala och all sin konst; men dog ändå 

 inom par timara tid sedan han var biten; alla hafva rådt mig mot skaller- 

 ormcn 1. ha goda örter hos mig. 2. altid bruka tiocka stöflor. 3. et par 

 vida båtsmansbyxor, som hindra hans bitande, de böra räcka ned på foten; 

 folck, som blifva bitne af don, och curerade, ha ändå sällan dereftor stadig 

 hälsa, utan bli gemonl. hvart år vid den tiden de voro bitne, hel siuka och 



