55 



som et Ickom lagt ihop för sin winterföda, så är man mer än lycklig i det, 

 at man är försäkrad om, at af alla de Castanier och walnötter der fins, skal 

 ei en enda vara skämd eir kärnlös. Desse Ickornar äro derutinnan svårast, 

 at de giöra deras excursioner merendels om nätterna; lag har tält med Landt- 

 män, som försäkrat mig, at Ickornarna på en natt fört bort mast hvart 

 och et Maysax af par Acreland Mays, ithy de komma ibland til några hund- 

 rade stycken om en natt uti Mayslanden; mast alla slag af Ickomar kunna 

 giöras ganska tama; uti Älaryland är den seden, at hvar I^andtman är för- 

 bunden, at årligen föra 4. Ickornhufvuden til Öfverupsyningsraannen, så- 

 som en del af dess utlagor. Jag har funnit här åtskilliga af sådana insecter, 

 som wi hafwa i Sverige; iag tror mig haft den äran, at förut nämna derom 

 i mina brof til Hr Archiatern. At Loppor äfven äro indigenae af America 

 synes deraf, at om man skiuter en hare, eV. Ickom, elT annat diur, skall 

 man, äfven midt om wintern finna fullt med loppor på det; på intet ställe 

 i werlden kan vara mera af desse ohyror, än uti de willa Americaners kojor. 

 Wåra Sirsor eV. Grylli domestici, som hålla en så obehaglig musique uti 

 våra hus i Sverige, har iag ei kimnat finna eir höra öfver alt der iag rest 

 i de Engelska Colonier; iag har med flijt frågat efter detta Herrskap der, 

 men ingen Engelsman vet en gång hur den ser ut; deremot har iag näppel. 

 sedt et hus uti Canada, äfven de förnämsta Herrars hus, som varit fri för 

 denna ohyran. Tvärt om wiste de ei i Canada hvad Toraka war, men 

 däremot äro de mer än allmänna i de Engelska Colonier; de Svenske kalla 

 dem Brödätare, de Holländske Kackerlack, och de Engelske Cark-roches; 

 når man i skogen bryter omkull en gammal stubbe, får man ofta fult af 

 desse diur deri; när ved föres hem, och bäres in, följa ock desse med; häraf 

 sker, at intet hus är fritt för dem; man måste noga akta sig, at ei lägga bröd 

 på sådana ställen, der de komma til dem, annor» holcka de på en natt ut 

 stora gropar uti en limpa; många äro här af den tro, at de blifvit först hijt- 

 förda från de Westindiska öar i Södra America, der de finnas i grufvelig 

 myckenhet; men at do finnas öfver alt i skogarna, lämnar en anledning at 

 tvifla derom. Deras tilhåld om wintertidon uti husen äro i synnerhet uti 

 spärrar midt ovan för spisen: iag har tält med en och annan, uti hvilckas 

 öron desse om natten kommit at krypa; de hafva berättat mig, at desse 

 insecter dermedelst förorsakat dem en otrolig värok, at de nästan blifvit 

 som tokota; bästa remed har varit, at strax hälla örat fullt med vatn, och 

 hålla hufvudet så, at vatnet ei ran ut, då Brödätarne skyndade sig så has- 

 tigt ut, som do kommo in. Af insecter, som lysa om nätterna, finnas här 

 flero slag, af hvilcka dock en i synnerhet är niärckvårdig; iag har sedt henne 

 öfver hela Norra America; nättema äro här om sommaren ganska mörcka; 

 när det ei är måncskijn, så äro de här i Pennsylvanion i slutet af May så 

 mörcka som uti Sverige i djupaste nedanet uti October eV November må- 

 nad; man kan altså om sommaren oi hafva det nöje, at resa här om nättorna, 

 sotn är en stor olågenhet, ty om dagen är en så brinnande hetta, at man 

 r [liddagstiden näppel. kan vara ute; detta giör, at man midt om dagen, 

 i synnerhet om det är lugnt och ei blåser, ei orckar arbeta någon ting, men 

 blir stock lat, och som ledson vid alt; par timar efter Solen gått ned, blir 

 luffteu väl svalare, men tillika kålraörckt öfver alt; råkar man då vara stadd 



