60 



bäreträd, Sassafras, etc. 3. Wisaa wäxter wäxa ned uti landet mot hafs- 

 kanten, fast dock ibland 20 å 30. mihl från det samma, men finnas aldrig 

 längre in i landet, e. g. Nyssa s. Fiskarträd, Liqiiidambar, Myrica hvaraf 

 det gröna vaxet giöres, etc. 4. ju längre til öster, ju bittidaro komma väx- 

 terna fram i blomma, och ju sednare, desto längre de finnas til Wåster. 

 5. masta delen af de örter, som finnas här från gamla länderna tyckas blif- 

 vit hijtförda först, emedan de ei finnas långt in uti landet, dijt inga Euro- 

 péer kommit. 6. . . .• 



Man har nyl. uprättat en Academie eir Univereitet här i staden; men 

 då Hr Archiatern får se constitutioneme, skal Hr Archiatem tro, at den 

 blifvit inrättat för par 100?f år sedan, då Aristoteles lefde; ty man nämner 

 näppel. om Hist. Nat. och nyttiga vettenskaper; Latin, Graeska, Logique, 

 Ehetorique etc. få främsta stället, och Professorerne deri största lön: aldrig 

 har Engelska nation skämt så ut sig som häri; men ei under, ty det var en 

 köpman, som skref constitutioneme, och tror iag min Herr Arch. skal få 

 magvärck, när I få läsa dem; iag fick nyl. i et omgänge af de förnämsta 

 här i staden gifva uphofsmannen dryga slängar; så at de nu storl. skämmas 

 för hela deras inrättning; iag giorde comparation emellan Hist. nat. och deras 

 vettenskaper; högsta lärdom här är at skinna och samla penningar; intet 

 är så föracktadt som Hist. nat. så öfver hela America; den Wettenskaps 

 Societet, som inrättades här för några år, dog af sig sielf efter 3. års förlopp; 

 en Medicinae Doctor känner ei en enda ört, utan förskrifver alla från Eng- 

 land, fast en stor del växa här i ymnoghet. 



Jag var några dagar i sommars hos^ Dr Colden på hans gård; en käck 

 man; men nu aldeles fallen i publique affairer, at han ei hiner en gång 

 dröma om Hist. nat. Han hade inga specim. plant. sicc. utan bara beskrif- 

 vit dem, då de varit färska, utan at inlägga en enda. Hans Trientalis är 

 Prinos Gronovii; hans Waltheria är Lysimachia af flera slag. vid Zea se- 

 mine nudo, cujus semina careant cortice etc. som han det kallar, sade han, 

 at han blifvit bedragen, ty man gaf honom Mays, den man med lut förut 

 tagit skalet af frön[a] på. Hans 192. är en art af Abies; han hade glömt bort 

 en del af de örter han beskrifvit; när iag warit der par dagar, fick han igen 

 en otrol. eld för Botaniquen. både han och Bartram önskar, at de kunnat 

 få örter af Amer. nämda efter dem. Bartram kan intet finna igen Porella 

 mera, ty stället han fan den wid sin gård, är bortskölgt af vatnet. 



Jag har warit omtänckt, at föra några rara diur med mig lefvande 

 hem til Sverige, men fruktan tillåter mig ei, emedan de då blifva för dyra; 

 iag tänckte först laga, at iag måtte få det diur, som här af Engelsmännema 

 kallas Polcat, och af de här boende Svenska Fijsl-atta, emedan det skulle 

 blifva et alt för rart diur, men mine wänner hafva afrådt mig, ty det samma 

 kunde allena åstadkomma, at både iag och det blefve på hemresan kastade 

 öfver bord ut i hafvet: Hr Archiatem vet, at detta diur ger genom bakän- 

 dan från sig en sådan stanck, då det blir retat, at en menniskia må storckna 

 deraf, genom det diuret kastar et som sielfva afgrunden illa luktande vatn 

 til flera fots längd från sig; och det som är värst, är. at denna luchten nästan 

 aldrig går utur de kläder, käril, eV. annat den kommit på; nu är det väl 

 sant, at desse Fiiskattor kunna giöras tama som hundar, och bruka då ei 



