141 



kan är annars öfver alt hvit. Denna borar sig väl och inuti stenen, men 

 denne växer sedan så til at hon ej kan komma ut, och gör ej holet större 

 alt efter som hon växer som Coriaceus. Diuren uti desse begge är en The- 

 tys. Af desse öfversänder jag stenarne med snäckor inuti, så vackra som 

 möjeligit varit at få dem. Pholas Argenv. T. 30. f. K. fins här mycket, 

 denna borar sig altid perpendiculairt ned uti fasta stenar på siöbottnen, 

 diuret kommer altid up, jemt med Superficies utaf stenen och ligger helt 

 orörUg tils några små insecter eller annat komma, då han fångar dem, 

 drar sig så hastigt in, men kommer åter ganska snart ut igen. Detta diu- 

 ret är ej någon Thetys, utan efter all liknelse en Nereis, jag är nu syssel- 

 satt at se efter diuret, och skal nästa gång utlåta mig derom; det är ganska 

 svårt at få rätt derpå, emedan man aldrig finner diuret uti någon lös sten 

 utan uti fasta berget i hafvet. 



Några Asteriades har jag med all möjelig flit anatomicerat, men 

 fiimer af deras structur ej huru anus kan vara i centro superiori. Jag 

 vil dock ej påstå at icke de andre kunna hafva en annan structur. Desse 

 äro stellatae och nog almänne. Välborne HT Archiatern och Riddaren 

 lärer ej illa uptaga om jag berättar det jag anmärckt. Munnen vet man 

 in Centro inferiori vara delt i 5 delar, hvars skuror följa mitt efter hvar 

 radius, och hafva i kanterna sina tentaciila. Inuti är sielfva denna kroppen 

 utan vidare organon, men der hvar radius börjas som inuti kan considereras 

 som en conus convergens, har han för hvar radius en dyUk 5-klufven munn 

 utan tentaculis; innan för denne munnen har han på begge sidor öpningar, 

 «om utgöra en canal, hvilcken går rundt ikring kroppen, så at alla radii 

 här communicera sius emellan. Alla radii äro iholige ända til spetsen, 

 hvarest jag ser en liten öpning, som slutar sig uti tvenne små emot hvar- 

 andra stående taggar, som likna fiäll. På öfre superficies inuti är han helt 

 styf och då man håller den emot dagen ser man ingenting annat än små 

 porer. Andre Canaler har jag ej märckt uti honom. På hvar sida om 

 radii utan på kroppen ser jag en liten aflång öpning som tör hända tienar 

 til Anus, hvilcka då uti de 5-strålige äro 10 til antalet. Då han ätit ser 

 jag at kroppen först blir stor och ofta helt oformlig, sedan bUr han större 

 i kanterne och sist höjer han sig i radii. Häraf slutar jag, at den första 

 eller stora magen lärer tiena för honom som en kräfva eller recevoir, men 

 de andra som äro för hvar radius, lärer vara rigtiga magar at smälta maten 

 medh. Agteriades radiake har jag ej haft tilfälle at examinera på detta 

 nättet. Då jag fådt anatomicera dem på samma sätt, skal jag lemna en 

 utförligare och nog vidlöftig memoire derom. Min ourieusitet at se desse 

 hafsdiurens structur, som kanske år onödig, har gådt så långt at jag ana- 

 tomicerat åtskilliga Medusse, som ehuru svåre de äro at hantera, har jag 

 fådt tcmmelig rätt på dem. Ilvilcket jag alt uti särskilta mcmoirer skal 

 communicera. Utom alt annat som fattas mig. är jag ock utan godt mi- 

 croscop, 8om nödvändigt fordras vid alla tilfällen. Jag sänder innelyckt 

 allenast prof på några Sertulari» jag fådt, complettare exemplar skal 

 jag genom H'. Consulen Holm öfverstyra. Jag skulle ånnu kunna öfver- 

 sånda lika många, emedan jag ongefär har 20 diffcrcnte speoies, men den 

 'dryga Posten i dessa penningelösa tideme förbiuder mig at vara så liberal 



