152 



ska stor, tunn och Bräckelig, samt brun öfveralt, columella är dentata. 

 Animal Limax. Men diuret har uti denne så väl som uti de store och mäste 

 Buccinnis et tentaculum mer, än andre Limaces. Uti Franske Cabinet- 

 terne hafves den ifrån Levanten, och den har äfven ett facies africana. 



Jag har här fådt en Pinna som jag håller före vara den samma med 

 den rara, som fins i Kongl. Svenska Cabinettet, åtminstone differerar den ej 

 mycket, och måste vara lika så rar, emedan jag ej finner en enda Auctor 

 tala derom. 



Buccardium echinatum radiis longitudinalibus 19 — 20, som låret 

 vara et och samma med den som finnes vid Jshafvet, men denna gapar 

 på ena sidan på samma sätt som Area och har taggar öfveralt. Det är 

 underligit at ett och samma diur kan finnas under så different [bredd]grad, 

 och i så differente haf. 



Jnnan kort hoppas jag få berätta Välborne Herr Archiatern och 

 Kiddaren, huru med Boerhavii keratophyton är beskaffat. Emedlertid 

 kan jag med säkerhet säga at den bygges af diur. 



Det som Plinius berättar om Solen linearis rectus at den lyser i mörck- 

 ret, är helt sant och vist; det samma är och med Solen linearis incurvus, 

 då de ätas i mörckret synes det som man åte bara eld. Den fångas och 

 ätes här i förskräckel. myckenhet. En Capuciner munck hade en afton 

 ätit desse, och spilt något af saften i skägget, då han sedan geck i mörck- 

 ret, syntes det som skägget stod i liusan låga. Den lyser endast vissa 

 tider på året, som uti Julii och Junii. Diuret är en Thetys, men ej herma- 

 phrodit som de masta af snäckediuren det jag 2 a 3 g. sedt. Jag ser äfven 

 at en Trigla som här finnes lyser i mörckret under buken uti Augusti må- 

 nad. Fiskare säga mig at denna fisken lyser altid under buken den tiden 

 då han paras; troligit är at det förhåller sig på samma sätt med Solen. 



Hvad den vittre Doctor Hasselqmsts observation angående den 

 kräfvetan som bevarar Pinna Marina ifrån Sepia octipoda angår, vill el- 

 ler kan jag densamma ingalunda på något sätt neka. Men jag ser at en 

 sådan kräfveta ätes och jagas så af Octipoda som af Pinna Marina. Pinna 

 som står fäst på Siöbottnen och har liten eUer ingen locomotivitas, torde 

 hafva ondt nog efter födan om intet oeconomia divina gordt at andre diur 

 skulle skaffa henne föda, eller likasom jaga åt henne. Denne lilla kräfve- 

 tan blir verkeligen jagad af octipoda, då den tager sin retirade hvarhälst 

 den kan komma åt. Pinna som altid står öppen är vigast at löpa in uti, 

 händer det at hon springer dit in, är hon fuller fri från Sepia, och bevarar 

 tillika Pinna at bli opäten af Sepia, men kräfvetan är straxt et rof för Pinna, 

 incidit in ScyUam qui vult evitare Charybdin. Jag ser och at denne kräf- 

 vetan fångas ofta uti det skägget som Pinna sätter ut. 



Octipoda ätes här som en delice, den kallas Porpora, emedan då den 

 kokas blir den helt röd. Här i Neapel ätes alla slags hafs diur, aUa snäc- 

 kor til och med Haliotis. 



På silkes maskarne har jag gordt åtskilliga observationer. Neapel 

 och i synnerhet Calabrien äro de orter der sådane observationer böra göras, 

 hälst de äro de som fournera så väl den öfriga dehlen af Jtahen som hela 

 Europa, med silke. Hollendaren tager härifrån alt sitt silke, utom litet 



