167 



hvilcken de blifvit stuckne af Taranteln, då de börja åter at få samma siuk- 

 doin, man griper då straxt til musiquen som kallas la Tarantana, efter 

 hvilcken de straxt börja att dansa, samt continuera som förut. Således äro 

 de som kunna dansa hela 23 åren å rad. Min värdinna här i Taranto har 

 dansat 18 år å rad, men håller nu up. Då siukdomen vil aldeles gå öfver, 

 kommer en böld uti knävecken eller någon annan articulation på hvilcken 

 de straxt lägga folia Cucumeris Asinini, den de säga både maturera, draga 

 ut materien och läka bölden. Man märcker i öfrigit, 1° att det är obeskrif- 

 veligen rart få se någon karl som dansar, utan allesammans quinfolck, ja 

 så att man ibland 100'ii' ej kan nämna 2 manspersoner. 2- att alla dansa 

 efter en och samma melodie, ock kimna intet dansa så framt de icke få 

 höra den samma spelas. 3- att de masta dansa i Junii månad. 4" och det 

 aldramäst i Taranto, hvilcken stad är så förskräckeligen oren och osnygg. 

 6" att paroxysmen kommer hvart år på sin vissa tid igen, tils materien 

 genom den förnämde bölden fådt evacuera sig. 6- att man här i almänhet 

 kallar alla spindlar tarantlar, och påstår att de alla bita, men att den rätta 

 väl distingueras, och påstås af alla förorsaka Tarantismus. Härutaf lärer 

 Välborne HT Archiatern se huruvida denna siukdomen är skild ifrån den 

 bekanta auctorernes Tarantismus, som lärer blott vara ideal. Men som det 

 är bevisligit att desse Tarantler finnas uti de öfrige Provincier af Konga 

 Riket Neapel, Romanien och Toscana, hvarföre förorsakar han och icke 

 derstädes samma slags siukdom, som uti Apulien? När man intet vet att 

 den siuka är beten af Taranteln, och man examinerar siukdomen, kan man 

 omöjeligen skilja honom ifrån en Hypochondria scorbutica." Jag har sedt 

 en som dansat uti Neapel och somcontinuerat i 12 år å rad, 2""' stycken 

 har jag sedt dansa i Gallipoli, och 5 stycken hser i Taranto, af hvilcka en 

 dansat för första gången. Huru muslor och ostron hser planteras och sedan 

 säljes öfver hela Italien; huru alman stenpassionen hajr är, och huru de 

 curera sig för den samma, skal jag nästa gång skrifva om, emedan jag redan 

 frugtar hafva för långe uppehållit Välborne IV. Archiatern och Riddaren. 

 Jag tager vägen åt Rom, längs åt Venetianiske Golfen, hvarest jag hoppas 

 få någro vackra saker, i synnerhet hvad siökräk vidkommer. Så snart 

 jag kommer tU Rom skal jag företaga Pisces veterum Romanorum, hela 

 Spari slÄgte lärer varit deras förnämsta delice. Herr Archiatern och Rid- 

 daren bohagar endast låta mig veta alt hvad som i Rom kan vara att efter- 

 se. Efter alt utseende lärer jag der förblifva tils i Sep"l^ månad, då luf- 

 ten börjar att svalna, då jag täncker begifva mig til fotz til Bologna och så 

 vidare genom Tyskland hem. Jag hade för någon tid sedan bref ifrån 

 London, hvaraf jag ser att Baaker[!] med experimenter afgordt Disputen 

 om Crystallerne samt bekräftat Välborne Hf" Archiaterns tancka om deras 

 generation. Huru går det nu med dem som så starckt metaphysicera uti den 

 saken? Men att samma Baaker vil föra Corallerno til Crystallisation, kan 

 han aldrig med skäl göra, ej heller kan det hafva något bestånd. Den som 

 intet ser diuren i dem, måste antingen vara blind eller intet vilja se dem, 

 för att bringa något nytt p& banen, och jag kan undra att sådant kan falla 

 på en Engelsman. Ellis* skal gifvit ut en tractat om Sertulariis Angliffi och 

 visar att de äro bygde af Polyper, jag skulle hafva lust att veta huru den 



