165 



et makalöst ^fedicament til at restituera krafterne hos dem som af ålder 

 eller siukdom blifwit utmattade, dosis 10. å, 15. gut. omskönt Chineserne 

 infundera det i Watn, hwartil de hafwa egna thée kannor af tenn, uti hwil- 

 kes Lock är en Capsul, uti hwilken några Rijskorn eller gryn uti Wattn 

 inlägges, hwilka när de uti Kokningen blifwit så miuke, at de med fing- 

 rarne kunna sönderkramas, äro teckn at infusionen nog kokat. 



Lit. D. äro någre Bönor som kallas Callavancer och lära icke wara 

 de samma som HT Archiatem beskrifwit uti Wetenskaps Academiens Hand- 

 lingar A5 1742. p. 202.' Häraf göres per Corruptionem uti Solens hetta den 

 så kallade rätta och bästa Soya, hwaraf skall framdeles här göras prof, 

 så franit en het ugns Wärma kan åstadkomma samma putrefaction som So- 

 len i China. Hwad Kaempfer deröfwer har för en process längtar jag at 

 see, för hwilken orsak skull jag boken efterskrifwit; men det wet jag at den 

 process jag äger, är den Sann sky lliga. 



Uti Asken som medföljer är 



N? 1. & 2. 2'il" petrificata eller andra Wäxt^r dem jag icke wet namn på. 



N" 3. är en Mineral Kiörtel som blifwit funnen på hafsbottnen utan- 

 för Marstrand. Somlige af dylika som på en gång upfiskades, skola hafwa 

 haft uti sig en Chrystall kierna, hwarföre alle blifwit sönderslagne, hwar* 

 före icke en enda hel kunnat ärhållas. 



N? 4. lära wara 3— St. frön af Bonduc eller Giulandina, men et 

 större slag, än dem jag förr öfwersändt. 



N" 5. är et Stycke agat från Bengale, 



N? G, är något som finnes på fohlungarnes tunga, när de födes, men 

 om icke någon straxt är tilstädes wid födslen, som öpnar munnen och det 

 bort tager, swälges det af fohlen; det har samma storlek med tungan och är 

 helt hwitt som yste, men när det torkas uti wädret, blifwa somlige som 

 detta, somlige åter brune som et horn Limm. lag hafwer läsit någorstädes 

 om denna saken at Hippocrates och Plinius skulle hafwa skrifwit derom, men 

 påminner mig icke hwar. Det skall hafwa et grekiskt namn, hwilket, om 

 jag minnes rätt, och icke för mycket rådbråkar det skall wara Hippomanes.* 

 Uti Pommern hwarest min broder låtit tagit detta och någre flere (dem 

 jag skänkt åt wänner) af egna fohlsungar, hörde jag af en gammal beske- 

 delig Hushållare, at denna Materien som han kallade Miltz, skulle wara 

 af stor effect emot Epilepsien hälst för Barnens Iliertesprång, så at snjå 

 barn som deraf ingifwes, aldrig skola få denna siukan, hwarwid dock skall 

 obserweras, at af en håstefohle tages åt Gåsse- och af et Stod fohle åt flicke 

 barn. Huruwida det hafwer sin ricktighet lenmar jag; men önskar at få 

 weta hwad Herr Archialern derom bekandt är. 



Uti samma ask finnes äfwen någre stycken af en Chinesisk fruckt 

 <len jag icke wet at namn gifwa, men som år ganska delicat at ätas. 



För denne gången har jag icke mera. 



Wid det jag för några dagar sedan, konim at ögna på et litet Partie 

 Chinesiska Fiärillar, dem jag hafwer, fant jag deribland den uti Wetenskaps 

 Academiens handlingar. A? 1746. pag. 60 &c seqq. beskrifno och afritade 

 Chinesiska Lyse matken dä jag hade det nöje, genom et Microfcopium at 

 admirera des accurata bcskrifning och afritning. 



