178 



ser sig omöjeligen kunna så granlaga \'.n\u < Mm (ii , il ii.;. itan il. h* 



personers tillhielp och wårdande under wiigcn, liwilcket besyninTlig odi känbur 

 utgift måste fordra; då hemställte Rector Consist" acad*^'' om ej skjäligt wore, 

 af t i ett mål, som ej mindre hedrar denna Kongl. academien och hela riket, än 

 flet i framtiden gagnar, bewilja Archiat: och Riddaren Linnaeus 2 å 300: dir Kop"*. 

 Och resolverades, det kommer trehvmdrade daler Kop^ att, af Academie Ränte- 

 kammaren, till Arch. och Riddaren Linnaeus utlemnas, som deraf godtgiör sig 

 de omkostningar, hwilcka till bem— Träns hitskaffande betarfwas.» 



Träden kommo lyckligt och väl fram till Upsala, men då de efter två år 

 blommade, befunnos de vara en art af släktet Camellia (Swederus, M. B.. Botan. 

 trädgården i Upsala, 1877, s. 101). — Det var först 1763 som Linné genom kajit. u 

 Ekebergs försorg erhöll äkta tebuskar. 



* Werlden = stora världen. 



* Johan Bernhard Wirgin, född 1705, generalmajor, död 1783. Hans 

 åsyftade skrift bär titeln: Rön och försök om en underbar sädesartemas förwand- 

 ling ifrån sämre til bättre slag . . . Stockh. 1757 och gaf anledning till en del 

 följ dskrif ter. I sept. 1757 försvarade B. Hornborg under Linnés prsesidium en 

 dissertation i detta ämne: de transmutatione frumentorum. Författaren (Lirmé) 

 tar visserligen icke hänsyn till den svenska litteraturen härom, men han förnekar 

 alldeles en sådan förvandling. Avhandlingen afslutas med dessa ord: »Quidquid 

 itaque sit, serio asseveramvis Avenam nunquam mutari in Secale; nec däri imquarn 

 transmutationem frumentorum*. 



LAXMAN, ERIK. 



Född i Nyslott 1737 (eller 1738), medan denna del af Finland ännu tillhörde 

 Sverige, student i Åbo 1757, strax därefter präst i St. Petersburg, antog 1764 en 

 plats på fem år som predikant vid en luthersk-tysk församling vid de Kolyvanska 

 bergverken i Sibirien, 1770 professor vid ryska vetenskapsakademien, hofråd, 

 död på resa i Sibirien 1796. — Laxman var en mycket framstående naturforskare 

 och har genom vidsträckta resor i Sibirien verkat mj-cket till kännedomen om detta 

 lands naturhistoria. — Se närmare om honom: 



WiLH. Lagus, Erik Laxman, hans lefnad, resor, forskningar och brefvex- 

 ling. Hfors 1880. (Bidrag t. känned. af Finlands natur och folk, utg. af Finska 

 Vet.-Soc, H. 34.) 



P. Walden, Erik Laxman als Erfinder und Entdecker. Helsinki 1913. 

 <Annales Acad. Se. Fenn , Ser. A, T. 5: No. 1.) 



Af brefven från Linné är blott ett kändt i afskrift. 



1657. 

 Wälborne Herr Archiater och Riddare. 



Den Högstes Försyn, Hennes Käiserlige Majest.tts allernådigste kal- 

 lelse, och en otrolig stor lust til Botanique och Natural Historie, hafwa 

 bewekt mig at giöra ifrån St Peterborg en resa af 4290 Ryska werster 



