MÉRTÉKEK MAGYARÁZATA. 



A madár ymgyságáról mérés útján kaphatunk tiszta fogalmat, még 

 pedig minél részletesebben mérjük egyes testrészeit, annál teljesebbet. 

 Csakhogy mérés és mérés közt igen nagy különbség lehet s azért erre 

 nézve egyöntetű eljárást kell biztosítani, melytől eltérve a saját méré- 

 sünk módját mindig pontosan ki kell emelni. Mert például valamely 

 hajlott csörű madár csörmértékét körzővel megállapítva egészen más lesz 

 annak hosszúsága, mintha azt szalagmértékkel mértük volna; s egészen 

 más, ha a csőr hegyétől a homlokcsontig vagy a tollazat kezdetéig szá- 

 mítunk. Az e munkában adott mértékek és mérési mód következő : 



//. = ecjész hosszúság, melyet az előttünk egyenesen fekvő, nem kinyújtott, 

 hanem természetesen megmerevedett friss madár csőrhegyétől a fark 

 hegyéig számítunk. 



Sz. — szdrnyhosszúsdg, a kézizülettől a leghosszabb evező hegyéig szalagmér- 

 tékkel mérve. 



F. — farkhossziiság a fark tövétől a kormánytollak hegyéig. Oly fajoknál, 

 melyeknél a fark középső tollai túlságosan meg vannak nyúlva, a 

 rendes farkhosszúságot és a túlhosszabbodást külön-külön is mérhet- 

 jük s utalhatunk arra. 



L. = a láb illetőleg a csüd hosszát jelenti. Ezt körzővel, a hosszú lábú fajok- 

 nál pedig szalagmértékkel mérjük a sarkizület behomorodásától a 

 középujj és csűdízület behomorodásáig, illetőleg a csűd legalsó 

 paizsocskájának alsó széléig. 



Cs. — a csőr ormának hossza a tollazat kezdetétől a felső káva hegyéig szalag- 

 mértékkel mérve. 



Minthogy kitömött madárböröknél az egész testhosszuság mértéke 

 nem mindig felel meg a valóságnak (mert a kikészítéstől sok függ, egyik 

 jobban kinyújtja, másik rövidebbre csinálja a bőröket), azért madárbörök, 

 kitömött példányok hosszúságát felesleges adni. Ha azonban magunk 

 készítjük a bőröket, akkor annak friss állapotban mért hosszúságát 

 arra a czédulára ne mulaszszuk el feljegyezni^ mely a lelőhelyet^ dátu- 



